ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 235, 2023-11-21 00:00

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה הוועדה המשותפת של ועדת הכלכלה ושל הוועדה למיזמים ציבוריים

דוד ביטן:  רון כץ הוא יושב ראש ועדת המשנה שקשורה למערכת הבנקאות ולכל הדברים האלה, ואחרי ההתחלה אעביר לו את השרביט

דוד ביטן:  הנושא: הנגשת מקורות הון לגופים חוץ בנקאיים לשם הרחבת האפשרות למתן הלוואות לציבור המצוי בקשיים בעקבות המלחמה

דוד ביטן:      אני רוצה להדגיש דבר אחד: אנחנו קיימנו דיון בעניין הזה לפני חצי שנה, וביקשנו מבנק ישראל שיעשה עבודה על העניין ויאפשר את הדבר הזה

דוד ביטן:  משום מה – לא חזרתם אלינו בכלל, בנק ישראל

דוד ביטן:  זאת אומרת, אם אנחנו לא לוחצים – אתם ממתינים בסבלנות

דוד ביטן:  אני זוכר את זה טוב מאוד, וזה לא קרה

שלום דנינו: אתם זוכרים מה הייתה הבקשה?     

אילנית מדמוני: אילנית מדמוני מהפיקוח על הבנקים

אילנית מדמוני:  בוודאי; אנחנו עובדים על זה, יחד עם חברות כרטיסי האשראי

דוד ביטן: כל הרעיון הוא: א', תחרות, שלא קיימת – רק בין הבנקים; ו-ב', ריבית

דוד ביטן:  הריבית בישראכרט, בוויזה וגם ביתר החברות החוץ בנקאיות, לדעתי, היא יותר גבוהה, מכיוון שאתם לא נותנים להן אפשרויות של כסף יותר זול, כמו מה שקורה בבנקים

דוד ביטן:       עכשיו אנחנו במלחמה ואנשים צריכים, ולא כל הבנקים מוכנים לתת לכולם

דוד ביטן:  גם את זה צריך לקחת בחשבון

דוד ביטן:  אני לא באתי בשביל זה; אני באתי כדי לשתף איתכם פעולה, ולא כדי להתווכח איתכם

דוד ביטן:  תאמינו לי

ד"ר יוסי סעדון: רק כדי להעמיד כמה פרטים - - -     

דוד ביטן: עוד מעט

דוד ביטן:  בגדול, זה המשך לדיון שהיה

דוד ביטן:  כל אלה שנמצאים כאן עכשיו – לא לחזור על מה שהיה; אנחנו זוכרים טוב מאוד מה שכל אחד אמר

דוד ביטן:  מישהו רוצה להוסיף, או להזכיר לנו בקיצור, איך המלחמה משפיעה על העניין הזה? בבקשה, כבוד היושב ראש

הוועדה למיזמים ציבוריים): תודה רבה, אדוני היושב ראש

הוועדה למיזמים ציבוריים):  לפני שאנחנו נצלול לתוך העסק – אני רוצה לומר כמה מילים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אנחנו נמצאים בימים של מלחמה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  רק הבוקר התעוררנו להודעה נוספת, על עוד שני חיילים שנהרגו בעזה: סרן ארנון משה אברהם בנבנישתי וספי, קצין בסיירת גבעתי; וסמל ראשון אליה סנקין, לוחם בגדוד רותם של חטיבת גבעתי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  כל בוקר כזה הוא בוקר קשה ומטלטל

הוועדה למיזמים ציבוריים):      אתמול ישבנו כאן ביחד, בכנסת, עם משפחות החטופים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  הם ביקשו מאיתנו שנזכור אותם ושנתעסק רק בנושא שלהם, והלב שלנו בהחלט איתם

הוועדה למיזמים ציבוריים):  גם כשאנחנו עוסקים בנושאים אחרים, שחשובים לאזרחי ישראל, בסופו של דבר – הלב שלנו איתם; אנחנו מחזקים אותם ותומכים בהם

הוועדה למיזמים ציבוריים):       חשוב לי לומר שאנחנו שולחים חיזוקים, היום, גם למפקדי צה"ל, וגם לראש הממשלה ולשר הביטחון, במה שהם אמרו אתמול למשפחות החטופים: לצד המחויבות העמוקה להחזרת החטופים – אנחנו גם חייבים לנצח את המלחמה הזו

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אנחנו חייבים לנצח את המלחמה הזו, וחשוב שהדבר הזה ייאמר

הוועדה למיזמים ציבוריים):  בעיניי, כל מי שלא מחזק את שתי המטרות האלה – פוגע בביטחון מדינת ישראל וגם ביכולת להחזיר את החטופים חזרה לביתם

הוועדה למיזמים ציבוריים):       במעבר חד, כמו שאמרת, אדוני היושב-ראש, הדיון הוא המשך של דיון שכבר קיימת כאן, בוועדה הזו, ב-31 במאי, תחת הכותרת: "עלות מקורות ההון וההשפעה של הפחתת התחרות בין הבנקים לחברות כרטיסי האשראי"

הוועדה למיזמים ציבוריים):  בנק ישראל ומשרד האוצר, אתם נתבקשתם להגיע לדיון כעבור 45 ימים; עברו הרבה יותר ימים מאז

דוד ביטן: הייתה פגרה ואז מלחמה; זה מה שיש

הוועדה למיזמים ציבוריים): נכון, זה לא באשמתכם; זו המציאות

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אני אזכיר את שיעורי הבית שנתבקשתם להכין: א', לבחון הצעות ליצירת הגדרה ברורה ומובחנת של תאגיד בנקאי מצומצם, אשר לא מספק את כל השירותים הבנקאיים; ב', שההצעות שנבחנות יהיו כאלה שישתלם לחכ"אות, בסופו של דבר, להצטרף אליהן; ג', התייחסות להצעה שלפיה גם גופים מוסדיים יכנסו לתחום מתן האשראי לציבור; ד', למסור לוועדה אילו תהליכי חקיקה צריך לעשות כדי לאפשר את הקיום של המהלכים האלה

הוועדה למיזמים ציבוריים):       הדבר הזה – הוא השלב הראשון

הוועדה למיזמים ציבוריים):  הדבר השני: לפני שלושה חודשים, בערך – תתקנו אותי כאן – התקיימה ישיבה אצל שר האוצר, שבה הוא ביקש להכין מתווה לפיקדונות עבור החוץ בנקאי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זה מהלך קריטי וחשוב ביותר

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אני חושב שגם הכנסת וגם הממשלה משדרות פה מסר ברור: אנחנו רוצים לראות יותר תחרות בעולמות הפיננסיים; ובטח שלא להמשיך לחזק את החזקים

הוועדה למיזמים ציבוריים):       ואז אנחנו מתעוררים, ב-6 בנובמבר, להודעה של בנק ישראל על מהלך מבורך, כשלעצמו – לתת, בזמן מלחמה, עד 10 מיליארד ₪ בהלוואה הומניטרית, כדי לסייע לעסקים קטנים ובינוניים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  מצוין

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אבל השתאינו לראות שכל הכסף הזה הולך, שוב, לבנקים – צעד שהוא אנטי-תחרותי באופן הכי מובהק שיכול להיות

הוועדה למיזמים ציבוריים):       גם הבוקר יצאה הודעה על צעד שהוא טוב, בכיוון הנכון – להרחיב את המתווה הזה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  מעניין איך זה קרה הבוקר, אבל בסדר; נשים את זה בצד, רגע

שלום דנינו: אוהד, רק להבהרה: ה-10 מיליארד ₪ שדיברת עליהם עכשיו – הם 10 מיליארד ₪ של האוצר?     

הוועדה למיזמים ציבוריים): הלוואה הומניטרית של בנק ישראל אל הבנקים, כדי שהם יוכלו לתת הלוואות

הוועדה למיזמים ציבוריים):  כסף זול, שנותנים לבנקים - - -     

אליהו ברוכי: גם הבנקים נותנים לנו את זה הומניטרית, נכון?     

הוועדה למיזמים ציבוריים): אנחנו תכף ניכנס לכל הפרטים, ובנק ישראל יציג את הנתונים

דוד ביטן: רון, תנהל את הישיבה מטעם ועדת הכלכלה

דוד ביטן:       (היו"ר רון כץ)     

הוועדה למיזמים ציבוריים): הבוקר בנק ישראל הוציא הודעה שאומרת שהם מרחיבים את זה גם לחוץ בנקאי, אבל בתנאים, לדעתי, שהם לא ישימים ויקרים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  הם הופכים את המהלך, בעצם, לכותרת יפה, אבל לא בטוח שלמשהו שהוא ריאלי וישים, שבאמת מסייע לקדם את התחרות

הוועדה למיזמים ציבוריים):       אני אומר כאן, ככותרת לדיון הזה, ובהמשך לדיון שדוד הוביל לפני חצי שנה: אנחנו רוצים ודורשים – גם בכנסת וגם בממשלה – להגביר תחרות בעולמות הפיננסיים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אנחנו לא נוכל להשלים עם מהלכים שמנציחים את המציאות הקיימת, ואפילו מעצימים אותה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זה דבר ראשון

הוועדה למיזמים ציבוריים):      דבר שני, אנחנו נמשיך לעקוב אחרי הדרישה של שר האוצר, כי אנחנו חושבים שהמהלך האמיתי שחייבים להגיע אליו – אנחנו לא נדון בזה כרגע – הוא הנושא של הפיקדונות בחוץ בנקאי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זהו המתווה שחייבים לקדם

הוועדה למיזמים ציבוריים):      נציגי בנק ישראל, ניתן לכם לפתוח ראשונים ולהציג את המהלך, את המתווה ואולי – גם את ההיגיון; אולי תשכנעו אותנו שיש, במה שאתם עושים, היגיון שפספסנו

רון כץ: תודה רבה, אוהד

רון כץ:  ברשותך, אני אקדים ואומר: חבל שאין פה יותר נציגים מהבנקים

רון כץ:  הדיון הזה הוא דיון קריטי; חשוב לשמוע את הצד של כל בנק ואת מה שהוא חושב לגבי המתווה ולגבי היוזמה

רון כץ:  אני מאוד מקווה שמי שפה – הגיע ברוח של מה שאנחנו רוצים לשדר, כי זה לא דיון בשביל עוד דיון; אנחנו לא עושים פה דיונים בשביל לשמוע את עצמנו

רון כץ:      מדינת ישראל נמצאת במלחמה; יש מלחמה שמתרחשת בעזה, ויש עוד מלחמה, שקטה יותר, שהיא המלחמה על הכלכלה שלנו

רון כץ:  אנחנו לא הולכים להפסיד – לא פה ולא פה; בשני המקומות – אנחנו הולכים לנצח

רון כץ:  מי שחושב שאנחנו עושים דיון לשם הדיון, ושנישאר באותה קונספציה –שמה שהיה הוא מה שיהיה – טועה

רון כץ:  מכעיס אותי שבנקים לא מגיעים לדיונים האלה

רון כץ:      אני מאוד מקווה שהמסר הזה יהיה ברור

רון כץ:  בנק ישראל, אני מקווה שגם אתם מקבלים את אותו הרושם שאני מקבל, כי כשהנציגים שמדברים עליהם לא מגיעים – יש פה איזה שהוא טעם לפגם

רון כץ:  אנחנו נעשה את כל מה שאנחנו יכולים – יחד עם חברי, אוהד, כמובן – כדי לפתוח את השוק הזה, כי ככל שתהיה יותר תחרות – כך האזרח ירוויח יותר

רון כץ:       כרגע, אנחנו נמצאים במצב חירום במשק, ואנחנו צריכים לעשות את כל מה שאנחנו יכולים בשביל להקל – גם על בעלי העסקים וגם על כל אחד שנזקק לשירותים האלה

רון כץ:  יש דרכים, פתרונות ואופציות נוספות

רון כץ:  עכשיו – בואו נפתח את הדיון הזה

הוועדה למיזמים ציבוריים): בבקשה, יוסי סעדון, בנק ישראל

ד"ר יוסי סעדון: בוקר טוב

ד"ר יוסי סעדון:  אכן, זכור לנו היטב מה היה במאי

ד"ר יוסי סעדון:  היינו כאן, הצוות הזה בדיוק, ואמרנו את הדבר החשוב הבא: הדרך לקדם תחרות מול המערכת הבנקאית, על ידי החוץ בנקאיים, היא על ידי כך שהחוץ בנקאיים – או כל מי שהוא לא בנק – יוכל לקבל פיקדונות

ד"ר יוסי סעדון:      כשמדובר בפיקדונות של הציבור – שזה המקור הכי זול, למעשה – צריך לנהוג בכסף הזה בדחילו ורחימו

ד"ר יוסי סעדון:  כלומר, אנחנו צריכים לוודא שהכסף הזה מנוהל נכון, מבוטח ומובטח למפקידים

ד"ר יוסי סעדון:  כלומר, צריך להסתכל על שני הצדדים – גם על הצד של הלווים וגם על הצד של המפקידים

ד"ר יוסי סעדון:  זה, בדיוק, החלק שלנו

ד"ר יוסי סעדון:  בהמשך לאותו דיון – התהליך התחיל, ומיד אילנית, שהיא זו שאחראית על העניין הזה, תפרט את ההתקדמות שהייתה

ד"ר יוסי סעדון:       החלק השני הוא הפרסום של בנק ישראל, שדיברתם עליו היום

ד"ר יוסי סעדון:  קודם כל, בנק ישראל לא פרסם את זה, בכוונה, בדיוק לפני הישיבה

ד"ר יוסי סעדון:  מהלך כזה הוא לא מהלך שעושים בתוך 12 שעות; התחלנו אותו עוד הרבה קודם

ד"ר יוסי סעדון:  מימי, שהיא האחראית המקצועית על העניין הזה, תפרט על כך

ד"ר יוסי סעדון:  זה מהלך שהתחלנו אותו די מזמן, והפעלנו אותו היום

ד"ר יוסי סעדון:  הפרסום תוכנן מראש, עוד לפני שידענו על הקיום של הוועדה הזו

ד"ר יוסי סעדון:      נכון, יש מקום להגברת התחרות מול המערכת הבנקאית - - -     

רון כץ: אז למה לא עשיתם את זה?     

ד"ר יוסי סעדון: את מה?      

רון כץ: אתה אומר: "המתווה הזה הוא לא מתווה של 12 שעות; חשבנו על זה מראש

רון כץ:  הוא פורסם היום, ויש מקום להגברת התחרות"

רון כץ:  אז למה זה לא קיים במתווה?     

ד"ר יוסי סעדון: מיד מימי תתייחס לזה, ותפרט את הדברים, אבל מתווה הזה מיועד, במיוחד, לחוץ בנקאיים

ד"ר יוסי סעדון:  זה תהליך

ד"ר יוסי סעדון:  לפני שבוע, בערך - - -     

דוד ביטן: דרך אגב, אני קיבלתי הודעות על כך שמה שהוצאתם היום – לא ישים

ד"ר יוסי סעדון: מי נדבר על הפרטים, אבל רציתי להגיד את שתי הנקודות העיקריות, באופן כללי: בעקבות הדיון במאי – פרסנו שטיח אדום, לחברות כרטיסי האשראי החוץ בנקאיים, להיכנס למסלול מסוים

ד"ר יוסי סעדון:  זה תהליך שיכול לקחת זמן; הכל תלוי בכמה מהר מבצעים את הפעולות

ד"ר יוסי סעדון:      החלק השני הוא הנושא של עסקאות ריפו

ד"ר יוסי סעדון:  צריך לזכור: הלוואות של בנק ישראל – שהוא בנק מרכזי – הן לא הלוואות רגילות; בנק מרכזי לא יכול לתת הלוואות רגילות

ד"ר יוסי סעדון:  קל לנו לפעול מול הבנקים, אבל מול גופים שהם לא בנקים – זה סיפור אחר

ד"ר יוסי סעדון:  מימי או אילנית תפרט

הוועדה למיזמים ציבוריים): אז בואו נעבור למימי

אילנית מדמוני: אילנית מדמוני, הפיקוח על הבנקים

אילנית מדמוני:  אני אתחיל, רגע, עם הרישיון של בנק

אילנית מדמוני:  מיד אחרי אותה ישיבה, בחודש מאי, אנחנו קיימנו כמה ישיבות עם כל חברות כרטיסי האשראי, ועם גופים חוץ בנקאיים, כדי להבין, בדיוק, את השאלות שלך: א', אילו הקלות רגולטוריות יש בסמכותנו לתת? ב', מה נדרש לתהליך חקיקה?      אני יכולה לתת דוגמאות לשני תיקוני חקיקה שצריך לעשות, כי אם הגופים האלה רוצים להפוך להיות בנק – החוק, היום, לא מחייב אותם לתת את כל השירותים; הם יכולים להיות בנק קטן, או "בנק רזה"

אילנית מדמוני:  יש דרישות בחוק – למשל: שליטה של גופים מוסדיים, והעיסוק בביטוח, שאסור לבנק – שכן נצטרך להביא אותן לתיקון חוק

הוועדה למיזמים ציבוריים): יש לכם ניירות מסודרים על הדבר הזה?     

אילנית מדמוני: שניה

אילנית מדמוני:  אלה שתי הנקודות הראשונות שאיתרנו, בחקיקה

אילנית מדמוני:  אנחנו ביקשנו – ואנחנו גם עושים – מיפוי פערים של כל החקיקה, כי בהתחלה זה נראה מאוד פשוט וקל – שניים או שלושה חוקים שצריך לתקן – אבל זה יותר עמוק מזה

אילנית מדמוני:       	יש כאן נציגים של מקס וישראכרט – לא ראיתי נציג מכאל – ואנחנו יושבים ומדברים עם כולם

אילנית מדמוני:  זה לא תהליך של יום-יומיים, וכמו שאמרתם – אנחנו כבר חודש וחצי במלחמה, אחרי החגים

אילנית מדמוני:  דיברנו עם גופים חוץ בנקאיים, כי אנחנו לא מתכוונים לפתוח את זה רק לגופים המפוקחים שלנו, ואנחנו כן יושבים

אילנית מדמוני:       אני קוראת, פה, גם לגופים החוץ בנקאיים: מי שיש לו תובנות – וזה חשוב – תבואו אלינו ונדבר

אילנית מדמוני:  אנחנו מקדמים את זה; זה נמצא על סדר היום אצל המפקח, וזה חשוב לנו

הוועדה למיזמים ציבוריים): יש לוחות זמנים?     

אילנית מדמוני: אנחנו קיווינו שתהיה לנו הצעה עד לסוף השנה הזו, אבל לצערי – המלחמה שינתה, ואנחנו עסוקים יותר בנושאים של המלחמה; בלטפל באזרחים, ברמה הפרטנית

אילנית מדמוני:  אני מאוד מקווה נצליח לגבש משהו עד לסוף השנה, אבל אני צריכה לראות הביתה ולראות איך תוכנית העבודה השתנתה אצלנו

רון כץ: מימי, יש לך משהו להוסיף פה?     

מירי רגב: כן

מירי רגב:  מימי רגב, חטיבת השווקים, בנק ישראל

מירי רגב:  דיברנו, בזמנו, על מימון שהחברות החוץ בנקאיות מקבלות, והסברנו פה על דרך המלך לפיקדונות הבנקים: חברה חוץ בנקאית שרוצה לקבל מימון זול, בשגרה – בוודאי שמדובר על פיקדונות הציבור

מירי רגב:       אבל אנחנו לא נמצאים בשגרה; אנחנו נמצאים בימים מיוחדים, ואנחנו מבינים את זה

מירי רגב:  אולי לא כדאי להתייחס למתי ההודעה פורסמה; מה שחשוב זה מתי התוכנית מתחילה, והתוכנית הרלוונטית שפרסמנו הבוקר – שאני כבר אפרט אותה שוב – גם לגופים החוץ בנקאיים - - -     

דוד ביטן: אמרו לי שזה לא ישים; אני מבקש שתתייחסי לזה

מירי רגב: אני אתייחס לזה; אנחנו מבינים את העניין

מירי רגב:  מה שכדאי להתייחס אליו זה מועד ההתחלה של התוכנית, ונעשה מאמץ מיוחד, בבנק, כדי להוציא תוכנית שתתחיל לפעול ביחד עם התוכנית שאנחנו מפעילים במערכת הבנקאית

מירי רגב:       הזכרתם, קודם, את התוכנית שהוצאנו למערכת הבנקאית, בהיקף של 10 מיליארד ₪

מירי רגב:  קודם עסקים קטנים וזעירים הם המגזר שאנחנו מנסים לעודד אליו את זרם האשראי, ולעזור לו לצלוח את התקופה המאתגרת הזו

מירי רגב:  סך האשראי של הבנקים הוא בוודאי הרבה יותר גדול, אבל אנחנו מבינים גם את עניין התחרות, ואת המאפיינים השונים של האשראי שניתן לאותו מגזר על ידי הגופים החוץ בנקאיים

מירי רגב:       לכן, התכניות יצאו, אולי, בפער של שבוע – אבל הן מתחילות לפעול בו זמנית, ואנחנו מדברים על תוכנית שתתחיל לעבוד בתחילת דצמבר

מירי רגב:  על מה אנחנו מדברים?     

הוועדה למיזמים ציבוריים): שניה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  מתי התוכנית לבנקים מתחילה לפעול? ביחד?     

מירי רגב: כן; בהחלט ביחד

מירי רגב:  כמו שיוסי הזכיר קודם, במסגרת היחסים שלנו מול מערכת הבנקאות – הרבה יותר קל לנו להוציא תכניות; הערוצים הם ערוצים פתוחים

שלום דנינו: מהחקירה שאנחנו עשינו לגבי הלוואות שמעוצמות על ידי הבנקים – באוצר מקצים 500 מיליון ₪, וזה מגיע ל-3-4 מיליארד ₪ מכסף של הבנקים

שלום דנינו:  מהנתונים שאני חקרתי, יש סירובים של שש מעשר

מירי רגב: את מדבר על קרן ערבות מדינה?     

שלום דנינו: נכון

שלום דנינו:  איך, אצלכם, הכסף הזה מגיע, בסוף, למצב שבו זו לא התוצאה? של סירובים של שש מעשר? כשאני בודק את הנתונים – למה ל-X זה סורב? – אומרים לי שזו צנעת הפרט, ושאי אפשר לדבר איתי על זה

שלום דנינו:  אנחנו נמצאים במבוך כזה שבו אי אפשר לדעת למה אתם עושים את מה שאתם עושים, אבל התוצאה היא רעה מאוד

מירי רגב: אני לא יכולה להתייחס, כמובן, לקרן בערבות מדינה – אולי יש פה נציגים של האוצר שיוכלו לענות – אבל אני כן יכולה להתייחס לתוכנית של הבנק

מירי רגב:  המאפיינים שקבעה ועדה מוניטרית – אנחנו מדברים על כלי מוניטרי מיוחד

מירי רגב:  זהו לא כלי שמערכת הבנקאות מפעילה בעת שגרה; בנקים לא מקבלים מימון מבנק ישראל, בכלל, בעת שגרה - - -     

שלום דנינו: הם לא מקבלים כי הם לא צריכים?     

מירי רגב: לא

מירי רגב:  הם לא מקבלים כי המימון שלהם מגיע באמצעות פיקדונות הציבור

מירי רגב:  אני רוצה להתייחס, רגע, לתנאים: התנאים הם זהים – גם למערכת הבנקאות וגם לחברות החוץ בנקאיות

מירי רגב:  העסקה – שונה

מירי רגב:  כך התוכנית נבנתה

מירי רגב:  אנחנו מדברים, למעשה, על הלוואה – זו עסקה שונה לחוץ בנקאי; אני כבר אתייחס לכך – בריבית שהיא ריבית אטרקטיבית, שתאפשר את גלגול ההטבה ללקוח

מירי רגב:      אנחנו מדברים על מקור מימון שהעלות שלו היא ריבית בנק ישראל מינוס 150 נקודות בסיס, או מינוס 1

מירי רגב: 5%; במונחים, אולי, שאתם מכירים יותר – פריים מינוס 3%

מירי רגב:  זוהי ריבית מאוד אטרקטיבית

מירי רגב:  אנחנו בטוחים שלגופים חוץ בנקאיים אין מקור מימון זול עד כדי כך, ולכן אנחנו מעמידים את התוכנית הזו בזמן המיוחד הזה

מירי רגב:       למי הגופים החוץ בנקאיים יכולים להעניק את האשראי הזה, ולהגיע לבנק ישראל בבקשה לקבל מאיתנו את הסכומים הרלוונטיים? אנחנו מדברים על עסקים קטנים וזעירים, עם מחזור עסקאות של עד 50 מיליון ₪, שנפגעו, ביותר מ-25%, לפחות באחד מבין שלושת החודשים הרלוונטיים – אוקטובר, נובמבר ודצמבר

מירי רגב:  שוב – זה זהה למערכת הבנקאית

מירי רגב:      מה שונה בתוכנית, בכל זאת? אני אסביר: בנק מרכזי – כמו כל בנק מרכזי אחר בעולם – יכול לתת הלוואות למערכת הבנקאית, לצורך יישום המדיניות המוניטרית, כנגד ביטחונות

מירי רגב:  גוף חוץ בנקאי הוא גוף שבנק מרכזי לא עובד מולו, בדרך כלל – בטח לא בזמני שגרה

הוועדה למיזמים ציבוריים): אבל הוא יכול, מבחינה חוקית

מירי רגב: בטח שלא בזמני שגרה; הוא יכול, חוקית, בדרכים מסוימות, ולכן בחרנו בדרך הזו

מירי רגב:  הדרך שבה אנחנו יכולים לעבוד מול גוף חוץ בנקאי, כבנק ישראל, היא דרך עסקת ריפו

מירי רגב:  מהי עסקת ריפו? במהותה – היא אשראי כנגד בטוחות

מירי רגב:  אנחנו מדברים פה על אגרות חוב שכירות

מירי רגב:      למעשה, ברגל הראשונה של העסקה – כשהגופים יבואו אלינו ויבקשו את ההלוואה – אנחנו, למעשה, נרכוש מהם אגרות חוב – ב-100 ₪, לצורך העניין – ובסוף העסקה נמכור להם את אותן אגרות החוב בחזרה

מירי רגב:       ההסבר הטכני הוא פחות חשוב; מה שחשוב לומר: במהות – זו הלוואה עם בטוחה של איגרת חוב סחירה

מירי רגב:  גם הבנקים, צריך לזכור, מעמידים לבנק ישראל

מירי רגב:  בנק ישראל לא מעמיד כסף ציבורי ללא בטוחות

מירי רגב:  בנק ישראל מעמיד רק כנגד בטוחות, והבנקים מעמידים לבנק ישראל בטוחות; זה נכון

קריאה: אבל להם יש פיקדונות, ולנו – אין

מירי רגב: פיקדונות הם לא רלוונטיים לאירוע הזה

מירי רגב:  הבנקים מעמידים לבנק ישראל איגרות חוב סחירות, וגם נכסים לא סחירים שאפשרנו להם – במהלך הקורונה וגם עכשיו

קריאה: שאלה היא אם אפשר להעמיד גם נכסים לא סחירים

מירי רגב: אני אתייחס לזה

רון כץ: מימי, יו"ר ועדת הכלכלה אומר שפנו אליו ואמרו שהתוכנית לא ישימה

רון כץ:  השאלה היא: למה טוענים את זה, והאם יש לכם הסבר לזה?     

שלום דנינו: ואם אפשר להוסיף שתי שאלות קטנות: א', האם אתם מקבלים דיווח על כך שהם באמת העבירו את הכסף הזה? למי הם העבירו? ומימשו? אם הם לא מממשים את כל ה-10 מיליארד ₪ – האם הכסף חוזר אליכם?     

מירי רגב: זו שאלה לגבי הבנקים, אבל אני אסביר: אנחנו בהחלט דרשנו, הפעם, דיווח פרטני של הלוואות

מירי רגב:  יש דרישה זהה, גם מהגופים החוץ בנקאיים וגם ממערכת הבנקאות, לדווח לפיקוח על הבנקים ולחטיבת השווקים – כשאנחנו, למעשה, אלה שמתפעלים את התוכנית – למי ניתנו ההלוואות, ברמת ההלוואה הבודדת, כדי לוודא שההטבה הועברה ללקוחות, ולאילו לקוחות היא הועברה

מירי רגב:  שוב, אנחנו מדברים פה על דיווח פרטני

מירי רגב:  זה בהחלט מכביד מאוד על המערכת, אבל חשבנו לנכון לדרוש את הדרישה הזו

שלום דנינו: ומה לגבי חלק שלא ממומש? הם יחזירו את זה?     

מירי רגב: אין דבר כזה "חלק שלא ממומש" – אנחנו נותנים את ההלוואה רק בדיעבד

מירי רגב:  קודם מעמידים את ההלוואה, ורק לאחר מכן, כשדיווחו לנו שההלוואה הועמדה לפי כל הקריטריונים שקבעה הוועדה המוניטרית – הם יכולים לקבל מאיתנו את אותה הלוואה מוזלת

שלום דנינו: כל הכבוד על זה

מירי רגב: אוקיי

מירי רגב:  לגבי הטענה שהעסקה הזו היא לא ישימה: טוענים שהעסקה הזו היא לא ישימה כי גופים חוץ בנקאיים, בדרך כלל, לא מחזיקים נכסים סחירים

אורית זוארץ: לא בדרך כלל; גופים חוץ בנקאיים לא מחזיקים נכסים לא סחירים, ואתם מתנים את זה בנכסים לא סחירים

דוד ביטן: אל תעני על זה כרגע

דוד ביטן:  החברות שצריכות את זה יגידו אם זה ישים או לא ישים מבחינתן, ואז תעני

מירי רגב: אולי רק עוד משפט אחד, כדי לומר איך זה ישים

מירי רגב:  מדובר בעסקה פיננסית

מירי רגב:  כדי לעשות עסקת ריפו, כמו שמקובל בכל העולם, צריך "להשיג איגרת חוב סחירה"

מירי רגב:  "להשיג" – זו עסקה פיננסית

רון כץ: מימי, יו"ר הוועדה צודק

רון כץ:  בואי נשמע מה יש להם להגיד, ואז נשמע את התשובות שלכם

רון כץ:  בואו נשמע את הבעיה, קודם, לפני הפתרון

מירי רגב: את הבעיה – אנחנו מבינים

מירי רגב:  יש שתי אפשרויות - - -     

שלום דנינו: איך הם יכולים להשיג את האיגרת הסחירה?     

מירי רגב: אני אומר עוד משפט אחד, ואסיים: יש שתי אפשרויות: א', לשאול איגרת חוב מגוף מוסדי, או מבנק קשור, או שאינו קשור, לאותה חברה

רון כץ: מי ייתן להם את זה?     

הוועדה למיזמים ציבוריים): יתנו להם, אבל זה יעלה כסף

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זה בדיוק העניין

רון כץ: לא יתנו להם

מירי רגב: החלופה השנייה היא לרכוש איגרת חוב במסגרת אותה עסקה פיננסית

מירי רגב:  עד כאן, מבחינתנו

רון כץ: רועי

רועי פולקמן: תודה, יושבי הראש

רועי פולקמן:  רועי פולקמן

רועי פולקמן:  אני יו"ר איגוד עסקי שנקרא "מחוללי תחרות פיננסית"

רועי פולקמן:  חברים בו חברות האשראי המופרדות; חברות פינטק – כמו BTB, שנמצאים כאן, Tarya, בלנדר, קבוצת עוגן, שנמצאת כאן ואחרים

רועי פולקמן:  אנחנו נוסדנו כדי לקדם את התחרות במערכת הפיננסית, ברוח המלצות ועדת שטרום – האיש והאגדה יושב פה, לימיני

רועי פולקמן:      חברים יקרים, אני אהיה טיפה יותר בוטה

רועי פולקמן:  אני מאוד מכבד את החברים היקרים מבנק ישראל, אבל לא מדובר כאן בצעד שמקדם; אנחנו נמצאים באירוע שהוא מכת מוות לתחרות בשוק הפיננסי בישראל

רועי פולקמן:       קודם כל, בואו נגיד מה קרה: לפי דו"ח של משרד האוצר מתחילת 2023 – נכנסנו למשבר הזה במצב של כישלון מוחלט

רועי פולקמן:  ועדת שטרום סיימה את המלצותיה ב-2017

רועי פולקמן:  אתם יודעים איזה אחוז מגיע לעסקים קטנים מהשוק החוץ בנקאי? 5%

רועי פולקמן:  אותו אחוז שהיה ב-2017; היה שינוי, אולי, של עשירית אחוז

רועי פולקמן:       כלומר, לא התקדמנו בכלום, והאחריות המלאה לכך היא על בנק ישראל

רועי פולקמן:  מ-2017 ועד תחילת 2023, העסקים הקטנים בישראל מקבלים אשראי רק מהבנקים; התחרות לא השתפרה בכלום

רועי פולקמן:  זה נמצא בדו"ח שפרסם משרד האוצר, יחד עם בנק ישראל, בתחילת 2023

רועי פולקמן:  מאז, קרה משבר כלכלי עולמי, שהעלה את הריבית – דבר שניפח באופן דרמטי את הכנסות הבנקים

רועי פולקמן:      הגענו למשבר, ולמלחמה הנוכחית, עם כיסים אדירים של הבנקים, שלא התגלגלו לציבור, כמובן, והקשו מאוד על השחקנים שאין להם פיקדונות; קרי, כל השחקנים האחרים

רועי פולקמן:  כלומר, הגענו במצב של היעדר תחרות ושום שיפור בשש השנים האחרונות – שהדבר הזה מונח לפתחו של בנק ישראל – והגענו בעליית ריבית

רועי פולקמן:      לפני כשבועיים פרסם בנק ישראל עוד מכת מוות

רועי פולקמן:  הוא אמר: "אני אתן כסף זול, רק לבנקים"

רועי פולקמן:  כלומר, "נגמור את המלחמה כשבעזרת השם – לא יהיו בה גופים חוץ בנקאיים, אלא רק בנקים"

רועי פולקמן:  אדוני היושב ראש, סליחה שאני אומר – ברור שהבנקים לא צריכים להיות פה

הוועדה למיזמים ציבוריים): עשו להם את העבודה

רועי פולקמן: נכון

רועי פולקמן:  האירוע הזה חמור ביותר

רועי פולקמן:  בסוף, אפשר לדבר עד מחר על מחירים, אבל אלה לא רק המחירים, חבריי, חברי הכנסת

רועי פולקמן:  קודם כל, אני כבר אומר לכם שיושבים פה אנשים שיספרו לכם על טלפונים שכולנו מקבלים מבנקים – בלי התפקיד שלנו – בהצעות להלוואות, כי למי הבנקים פונים? לאוכלוסייה החזקה

ד"ר יוסי סעדון: אז טעינו בזה שנתנו לבנקים את ההלוואה?     

רועי פולקמן: חד משמעית

רועי פולקמן:  מה קורה עם הכסף הזול הזה, שהבנקים מקבלים? א', הם עושים החלפות של הלוואות

רועי פולקמן:  אני יודע על חברות ספציפיות שהייתה להן הלוואה, בבנק מסוים, ועכשיו הן קיבלו כסף זול מבנק - - -     

שלום דנינו: אבל אם הם ירדו ב-25%, וזה התנאי – זה טוב מאוד שגם יחליפו להם

רועי פולקמן: אין בעיה, אבל שים לב מה עשית כאן: א', בנק ישראל בא לבנק עם כסף זול, כשגם כך הבנק היה יכול להוזיל ולשפר את התנאים, כי הוא נכנס עם כיסים מלאים

רועי פולקמן:  הבנק בא אליי, העסק שנפגע, שיש לי הלוואה בבנק, ואומר לי: "תמחזר בכסף של בנק ישראל"

רון כץ: אבל בריבית נמוכה

רועי פולקמן: ב', הם נלחמים על החזקים

רועי פולקמן:  הרי, מכיוון שהם שולטים בשוק ב-100% – הם לא באים לאותם עסקים שנפגעו קצת יותר

רון כץ: אני מנסה לפשט את הדברים

רון כץ:  אתה אומר שלבנקים כבר הייתה תשתית טובה; יש שם הרבה כסף, והם לא צריכים את ההלוואות האלה בשביל לתת הלוואה

רון כץ:  האם זו הטענה?     

רועי פולקמן: זו הטענה, ועוד יותר: עכשיו, מה שבנק ישראל עשה זה להגדיל את היתרון שלהם על פני השחקנים האחרים

רועי פולקמן:  כלומר, הוא אמר: "אני גומר בשבילכם את התחרות, ומסדר את השוק עבורכם", ועכשיו, מה הם עושים? א' לא נתונים לחלשים

רועי פולקמן:  אני לא יודע אם יש פה את נציגי הארגונים העסקיים, איגוד המסעדות ואחרים; אני יודע שהוועדה הזמינה אותם – הם מדברים איתנו, ואומרים: "חבר'ה, הבנק בחיים לא ייתן לי הלוואה"

רועי פולקמן:  למה שאני אתן? יש לי 10 מיליארד ₪? אני אתן לחזקים

רועי פולקמן:  זו פגיעה בצרכן ובעסקים הקטנים

רועי פולקמן:      אמרנו לבנק ישראל שוב ושוב, וגם חברים – ויש פה חברים שעושים עבודה: ממשרד האוצר; מאג"ת; מהחשב הכללי; מרשות שוק ההון; מרשות התחרות; מרשות ניירות ערך – כל הגורמים המקצועיים, חוץ מבנק ישראל, אומרים לבנק ישראל: "אתה גומר את התחרות? אתה פוגע בצרכן"

רועי פולקמן:  ואז, מה בנק ישראל עושה? לא מתייעץ, מימי

רועי פולקמן:       הייתם יכולים להגיד: "יש לנו מתווה; בואו ננהל עליו דיון, ונראה אם זה ישים"

רועי פולקמן:  אין לי ספק שהכוונות שלך טובות, אבל אם, נגיד, לא עשיתם את זה לפני חודשים, אלא עבדתם על התוכנית הזו שבועיים – אפשר היה שלא לפרסם הודעה לעיתונות שעתיים לפני ועדה שיושבים בה חברי הכנסת, אלא להגיד: "בואו נקיים דיון ונשמע את החברים"

רועי פולקמן:  כך אני מכיר את כנסת ישראל; זה גוף סוברני להחליט, ולהגיד: "חברים, יש לנו הצעה"

רועי פולקמן:  חברי הכנסת יגידו: "אנחנו רוצים לתקן משהו"

רועי פולקמן:      אני אגיד, במשפט אחד, למה זה לא ישים: א', התהליך

רועי פולקמן:  הוא עקום לחלוטין; הוא לא מקדם את השוק

רועי פולקמן:  אני מבקש מחברי הכלכלה לסיים את הדיון הזה עם החלטות, כולל חקיקה נדרשת

רועי פולקמן:  אני מסכים לחלוטין עם עצמאות בנק ישראל, אבל בלי שתהיה חקיקה על ההגדרות האלה, כולל באילו תנאים שוויוניים צריך לעשות את הלוואות הריפו – זה לא יקרה

רועי פולקמן:      ב', המתווה לא ישים, בגלל מה שמימי אומרת לגבי קבלת אג"חים סחירים לגופים או לכסף

רועי פולקמן:  אם זה עולה כסף, ואתם רוצים שזה יהיה שוויוני – אתם לא יכולים לתת את זה באותה הריבית שאתם נותנים לבנקים

רועי פולקמן:  תגידו שאם לבנקים אתם נותנים ריבית בנק ישראל פחות 1

רועי פולקמן: 5% – אז לגופים חוץ בנקאיים תתנו פחות 2

רועי פולקמן: 5 או 3, למשל

רועי פולקמן:  הרי, יש עלות

רועי פולקמן:  בדקתם את העלות הזו בשוק? זו אמירה מאוד פשוטה

רועי פולקמן:      יש עוד כמה תקלות בדבר הזה, שנדבר עליהן, כולל משך התוכנית

רועי פולקמן:  עד שהגופים האלה יתחילו לארגן את זה – הם גם ייכנסו לתוכנית הזו באיחור, אחרי הבנקים, כי זה מסובך יותר

רועי פולקמן:  כשאתם אומרים: "אנחנו עובדים עם הבנקים; קל לנו; כל המנגנונים עובדים בלחיצת כפתור" – זה לא עובד כך בשוק החוץ בנקאי

רועי פולקמן:      דיברנו, בקורונה, על המתווה של הריפו, ונלחמנו עליו, כדי שתהיה שוויוניות ותחרות, ובנק ישראל פרסם מתווה קצת אחר; הם שיפרו אותו

רועי פולקמן:  אתם יודעים כמה גופים חוץ בנקאיים ניגשו להשתמש במתווה הריפו במשבר הקורונה? אפס

רועי פולקמן:  אז אנחנו עושים צחוק מוועדת הכלכלה של הכנסת? אנחנו מוציאים מתווה – בהודעה לעיתונות, עם ציטוט של הנגיד, בבוקר הדיון בוועדה – שאנחנו יודעים שלא שומש מעולם, פעם אחת, ואומרים: "אנחנו עובדים בשביל זה"? חברים, זו שערורייה

רון כץ: תודה רבה

רון כץ:  חבר הכנסת דנינו רצה להגיד כמה מילים

שלום דנינו: רציתי להגיד כמה נקודות: א', לא צריך, עכשיו, להגיד שהרעיון של עשרה מיליארד ₪ לבנק הוא שגוי

שלום דנינו:  זה רעיון מצוין; הם עדיין מממנים 95% מכל המסחר הכספי בשוק

שלום דנינו:  אני חושב שאנחנו חוזרים ומבקשים, מבנק ישראל, למצוא פתרון לדבר פשוט: הקצאת הכסף לגופים האלה

שלום דנינו:  אם הם מהווים 5% מ-10 מיליארד ₪ – תקצו 10%, או שתיישמו את הרעיון שפולקמן הציע

שלום דנינו:       אני חושב שאתם לא צריכים, אפילו, לממן את הסחר; אתם יכולים לעשות משהו אחר – לקחת עליכם את הסיכון

שלום דנינו:  אלה חברות שמוכיחות שהן רווחיות ושהן עובדות; בטח שחברות כרטיסי האשראי

שלום דנינו:  אתם יכולים לקחת את הסיכון הזה, של מיליארד דולר

שלום דנינו:  מה מתוכם לא יחזור אליכם? 50 מיליון? 100 מיליון? זה לא כזה דרמטי בשוק של הכסף

שלום דנינו:       תמצאו דרך להקצות להם חלק מזה, באופן ישיר

שלום דנינו:  אני לא הייתי מממן, אפילו, את הרכישה של איגרות הביטחון האלה; לא צריך, כי הן יעלו לכן יותר מרמת הסיכון

מירי רגב: זה בדיוק מה שעשינו, ואני שומעת את הטענות, אבל חברים, צריך לומר: מדובר בכלי מוניטרי

מירי רגב:  אנחנו לא יכולים - - -     

הוועדה למיזמים ציבוריים): בנק ישראל, אני מציע שאנחנו נאסוף את כל הנקודות ואז תענו עליהן בצורה מסודרת

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אני רשמתי, כרגע, שתי נקודות מרכזיות: א', מי שנהנה מהמהלך שעשיתם עכשיו הם רק העסקים החזקים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זו הטענה הראשונה שנשמעה כאן

הוועדה למיזמים ציבוריים):       ב', שהמתווה של הריפו יותר יקר, בסוף, ולכן – הוא לא ישים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  איך אתם עושים התאמות במתווה כדי שזה בכל זאת יהיה אטרקטיבי, ובכל זאת אפשר יהיה להפוך את המתווה הזה לישים? הרי, אנחנו לא באים לפה רק כדי לקטר, וכדי להגיד שמה שאתם עושים הוא לא טוב, אלא לראות איך אנחנו - - -     

דוד ביטן: גם לוקח זמן להתארגן על זה

דוד ביטן:  המלחמה תסתיים, ובינתיים הם לא - - -

דוד ביטן:  זו הטענה

הוועדה למיזמים ציבוריים): אתה צודק

הוועדה למיזמים ציבוריים):  נכון

הוועדה למיזמים ציבוריים):  גם נושא לוחות הזמנים, וגם זה שאתם שולחים אותם לקנות כסף יקר, וזה הופך את זה ללא רלוונטי וללא משתלם

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זו הנקודה השנייה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  שלום, אתה העלית את הנקודה האחרונה עכשיו

הוועדה למיזמים ציבוריים):  תזכיר לי?     

שלום דנינו: זה שהם יכולים לתת את זה באופן ישיר; לקחת את האחריות עליהם

שלום דנינו:  בסך הכל – זה גם עסקים

הוועדה למיזמים ציבוריים): באחוזים; שיש אחוז מסוים, קבוע, שהולך אל החוץ בנקאי, אם הולכים למתווה מהסוג הזה

שלום דנינו: כן

שלום דנינו:  אם הם 5%, ואנחנו רוצים לעודד אותם – תקצו 10%

דוד ביטן: היום הם 5%

דוד ביטן:  אנחנו ביקשנו, לפני חצי שנה, שיתנו גם להם כסף זול, יחסית, על מנת שהם יגדילו את האחוז שלהם בתחרות

דוד ביטן:  אנחנו מחכים לתשובות שלכם ולתוכנית שלכם לגבי זה

שלום דנינו: נכון

שלום דנינו:  עוד שאלה קטנה: אם יממשו את ה-10 מיליארד ₪ – אתם תגדילו את זה?      

מירי רגב: התוכנית עומדת על 10 מיליארד ₪ לשלושה חודשים

דוד ביטן: זה לבנקים?     

מירי רגב: זה לבנקים

שלום דנינו: אם זה ייגמר לפני – תגדילו?     

מירי רגב: אני לא יודעת להגיד מה הוועדה המוניטרית תחליט

מירי רגב:  אנחנו מקווים שהמלחמה תיגמר ושלא נצטרך לממש את כל התוכנית

הוועדה למיזמים ציבוריים): זו ציפייה לא ריאלית

שלום דנינו: כי זה פתרון טוב, גם בלי מלחמה, כי כל העסקים - - -     

מירי רגב: אני לא יכולה לומר מה הוועדה המוניטרית תחליט בהמשך; אני רק יכולה לומר שבהתאם להתפתחויות – בנק ישראל יבחן את כל הכלים ויגיב

הוועדה למיזמים ציבוריים): טוב

הוועדה למיזמים ציבוריים):  משרד האוצר נמצא כאן? אשמח להתייחסות שלכם לכל העניין

אביגיל ונקרט: בוקר טוב

אביגיל ונקרט:  אביגיל ונקרט, אגף תקציבים

אביגיל ונקרט:  אני אגיד כמה דברים: קודם כל, אנחנו חושבים שהדיון הזה הוא מאוד חשוב, וטוב שהוועדה מקיימת אותו

אביגיל ונקרט:  זה נושא שאנחנו מתעסקים בו הרבה – גם בשוטף, ובמיוחד עכשיו – ואנחנו שמחים מאוד שיש מעקב ובחינה של הכנסת לגבי הדבר הזה

אביגיל ונקרט:      אני אתחבר לדברים שאמר רועי פולקמן: אנחנו מתמודדים עם שוק בנקאות מאוד ריכוזי; החלק של החוץ בנקאיים הוא קטן יותר ממה שהיינו רוצים, וגם, לטעמנו – לא קיימת מספיק תחרות בין הבנקים

אביגיל ונקרט:      בשנים האחרונות, עשינו הרבה מאוד צעדים; חלקם נעשו רק בחוק ההסדרים האחרון, כמו חוק שירותי תשלום, שעבר בוועדה למיזמים ציבוריים

אביגיל ונקרט:  יש מגמה חיובית – בחלק מהענפים יותר, ובחלק פחות, אולי – אבל זה לא מספיק, ויש לנו עוד הרבה מאוד עבודה לעשות

אביגיל ונקרט:  אנחנו מאוד מסכימים על כך שדווקא בנקודה כזו – ההתערבות של בנק ישראל היא לא מיטבית להגברת התחרות הזו

אביגיל ונקרט:       גם בקורונה, אנחנו חשבנו שההחלטה של בנק ישראל, שלא להכניס חלק מהגופים למתווה של ההלוואות, היא לא החלטה נכונה

אביגיל ונקרט:  המתווה של הריפו, שהוצע אז – לא עבד

אביגיל ונקרט:  לכן, לדעתנו, ההחלטה הנוכחית היא לא מספיק טובה

אביגיל ונקרט:      אנחנו פנינו אל בנק ישראל כבר לפני כמה שבועות, וביקשנו שיכניסו למתווה של ההלוואות, לכל הפחות, לטעמנו, את חברות כרטיסי האשראי, המוניטריות, שמפוקחות בבנק ישראל

דוד ביטן: נכון

דוד ביטן:  הן חברות חזקות

אביגיל ונקרט: לטעמנו – אין מניעה מלעשות את זה

שלום דנינו: גם האחרות הן חזקות

דוד ביטן: רשות התחרות נמצאת פה? אני לא מבין, אתם לא יכולים לתת הוראות, לבנק ישראל, לניפוח התחרות? אתם גוף עצמאי, שיכול להגיד שיש פה פגיעה בתחרות, ולחייב את בנק ישראל לעשות פעולות

דוד ביטן:  זה לא הגיוני שאתם לא יכולים לתת להם הנחיות; אין דבר כזה

דוד ביטן:  זו העבודה שלכם

דוד ביטן:  אמרתי לכם את זה אז, ואני אומר את זה שוב: זה שמדובר בבנק ישראל – לא אומר שאתם לא צריכים לעשות את העבודה שלכם

דוד ביטן:       אנחנו מבקשים מכם לפעול בעניין הזה, ללא קשר למלחמה; המלחמה היא תקופה מיוחדת, אבל אנחנו מדברים על זה בכלל, באופן כללי

דוד ביטן:  איפה רשות התחרות? זה שהבנקים מקבלים עדיפות, בגלל כל מיני כללים ובגלל כל מיני דברים – זה אומר שיתר הגופים לא יכולים להתחרות בצורה ראויה?     

זהר בוצר-שלו: זוהר בוצר, רשות התחרות

זהר בוצר-שלו:  אני מצטרפת לדברים של אביגיל

זהר בוצר-שלו:  אנחנו גם נמצאים בקשר מול נציגי בנק ישראל, והבענו את הצורך להעמיד, גם לגופים החוץ בנקאיים - - -     

רון כץ: זהר, איפה הבעתם את זה?     

זהר בוצר-שלו: בשיח שלנו מול בנק ישראל

רון כץ: ושם זה נגמר? כלומר, אם זו הייתה חברה אחרת, ולא בנק ישראל, הייתם מסתפקים בזה?     

דוד ביטן: היו נותנים בראש

דוד ביטן:  אני אומר לך את האמת, שטרום: תזמין תור לוועדה; בגיל 90 – אתה גם תבוא, ונדבר על התוכנית שלך

זהר בוצר-שלו: אין לנו אפשרות, כרשות התחרות, לתת הוראות לבנק ישראל

דוד ביטן: למה? איפה זה כתוב?     

רון כץ: למה לא?     

דוד ביטן: איתי, אני מבקש שתבדוק את זה

דוד ביטן:  אני חושב שרשות התחרות יכולה - - -     

איתי עצמון: אין להם סמכות

דוד ביטן: מה פתאום?      

איתי עצמון: בנק ישראל הוא לא גוף מפוקח

דוד ביטן: רשות התחרות יכולה לתת הנחיות לבנק ישראל כדי לעודד תחרות מסוימת

איתי עצמון: אני לא מכיר סמכות - - -

דוד ביטן: אני מכיר

דוד ביטן:  זו סמכות שטבועה בסמכות שלהם

דוד ביטן:  כתוב שלא? למשרד האוצר אין סמכות, דרך אגב; לרשות התחרות – יש

דוד ביטן:  תעשו את העבודה שלכם, רבותיי

דוד ביטן:  אני מחכה לתוכנית שלהם

דוד ביטן:  אם התוכנית תהיה טובה – אני לא אמרתי לך כלום היום, אבל אם לא – את הגוף שצריך לעשות את העבודה, עם כל הכבוד

זהר בוצר-שלו: שוב, כמו שאמרתי, לבנק ישראל – אין לנו אפשרות - - -     

דוד ביטן: אני מבקש שתבדוק את העניין הזה

שלום דנינו: מאיזו סיבה אין לכם? את יכולה לנמק?     

דוד ביטן: אני טוען שרשות התחרות יכולה לתת הנחיות לבנק ישראל כדי לעודד תחרות, אם יש פגיעה בתחרות

זהר בוצר-שלו: אין לנו סמכות חוקית לעשות דבר כזה

איתי עצמון: בנק ישראל הוא לא רגולטור; הוא הבנק המרכזי, ויש לו עצמאות, מכוח החוק

רון כץ: ואם לא – זה משהו שאפשר לתקן

ד"ר יוסי סעדון: הלוואות שבנק ישראל נותן הן חלק ממדיניות מוניטרית, רבותיי

ד"ר יוסי סעדון:  מדיניות מוניטרית היא חוק בנק ישראל; זה עניין אחר לגמרי

ד"ר יוסי סעדון:  אני לא משפטן, אבל אנחנו מדברים על הלוואות שניתנו כחלק מהמדיניות המוניטרית שלנו

ד"ר יוסי סעדון:  טירגטנו אזורים מסוימים, שנפגעו יותר במשבר, והם אלה שקיבלו את ההלוואות

רון כץ: אתה מקבל מידע על מי שלא מקבל הלוואות? על אותם עסקים קטנים, שחבר הכנסת דנינו דיבר עליהם קודם?      

ד"ר יוסי סעדון: אני רוצה להבדיל בין שני דברים, ברשותכם, כדי שהדיון יהיה מועיל גם מבחינתנו: לעניין התחרות, באופן כללי – אנחנו מסכימים לגמרי שהתחרות במערכת הפיננסית לא מספקת; במיוחד מול - - -      

רון כץ: אבל אתם לא עוזרים בזה

ד"ר יוסי סעדון: רגע

ד"ר יוסי סעדון:  זה עניין אחד

ד"ר יוסי סעדון:  ההלוואות המוניטריות האלה לא נועדו כדי לטפל בתחרות הזו; זו לא המטרה שלהן

רון כץ: אבל זה לא מה שהיא אמרה

שלום דנינו: אבל זו הזדמנות

ד"ר יוסי סעדון: בדיוק כמו שאומר חבר הכנסת דנינו – זו הזדמנות

ד"ר יוסי סעדון:  במקרה הזה, בגלל האירוע והלחימה – אנחנו יכולים להשתמש בכלים חריגים, של מתן הלוואות ישירות

ד"ר יוסי סעדון:  בשגרה, אנחנו לא נותנים הלוואות לבנקים, אלא אם כן - - -     

דוד ביטן: כי אתם מחליטים שלא לתת; יש לכם את הסמכות לעשות את זה גם בשגרה

שלום דנינו: כי הרעיון שהצגתם היום הוא מדהים; זה סוג של פתרון

שלום דנינו:  אני הופתעתי מכך שיש את הכלי הזה

ד"ר יוסי סעדון: אני רק רוצה לחדד: כשאנחנו נותנים הלוואה – זה חלק מהמדיניות המוניטרית

ד"ר יוסי סעדון:  במקרה הזה, טירגטנו אזורים – כשאני מדבר על אזורים, אני מדבר על פעילויות – באמצעות הבנקים

ד"ר יוסי סעדון:  אין מה לעשות; זה הכלי המרכזי שבו אנחנו משתמשים, גם במדיניות המוניטרית שלנו

ד"ר יוסי סעדון:  כשאנחנו קובעים ריבית אנחנו פותחים חלון שמאפשר לבנקים, למעשה, להתחבר אלינו, ובצורה הזו – אנחנו מקבעים את הריבית

ד"ר יוסי סעדון:  זה, למעשה, הכלי המוניטרי

ד"ר יוסי סעדון:      לאור המלחמה, רצינו שחלקים בפעילות הכלכלית ייהנו מריבית נמוכה יותר

ד"ר יוסי סעדון:  איך עושים את זה? או שאתה מוריד את כל הריבית, או שאתה עושה את זה באזורים מסוימים

ד"ר יוסי סעדון:  זו הדרך שבחרה הוועדה המוניטרית לעשות

ד"ר יוסי סעדון:       צריך להבין: זה כלי מוניטרי, ואתה לא משתמש בכלי מוניטרי כדי להגדיל את התחרות

ד"ר יוסי סעדון:  יואילו ויהפכו לבנקים, בדרגות מסוימות – אנחנו קוראים - -      

רועי פולקמן: עוד ארבע-חמש שנים – אין בעיה

רועי פולקמן:  אולי יהיה עוד בנק

ד"ר יוסי סעדון: - - לחברות כרטיסי אשראי, לחוץ בנקאיים, ולכל מי שרואה את עצמו מסוגל, להיכנס לתהליך

ד"ר יוסי סעדון:  רבותיי, יש תהליך; יש בירוקרטיה; צריך להיכנס אליה

הוועדה למיזמים ציבוריים): אוקיי, תודה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אף אחד לא חשב שהתפקיד של הלוואה מוניטרית הוא לעודד תחרות

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זו לא המטרה; זה ברור

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זה נכון להזרים את הכסף הזה - - -     

דוד ביטן: תדע לך שיש לה סמכות מוחלטת לעשות את זה

דוד ביטן:  איפה זה כתוב שלא?     

הוועדה למיזמים ציבוריים): בסוף, הבעיה שלנו היא שכל הצעדים שבנק ישראל עושה – פוגעים במה שגם הכנסת וגם הממשלה אומרות לכם שהן רוצות שיקרה: הגברת התחרות בעולמות הפיננסים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אם אתם עושים את הצעד הזה באופן שמוגבל רק לבנקים – הוא לא תורם למגמה שאנחנו דורשים מכם

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אתם עומדים בעקשנותכם שלא לשתף פעולה עם המהלך הזה

ד"ר יוסי סעדון: אמרת שאתם יכולים לעשות את העניין הזה בשגרה

דוד ביטן: נכון

ד"ר יוסי סעדון: שים לב: אנחנו מדברים על תחרות

ד"ר יוסי סעדון:  לפני כמה דקות, רועי אמר שאתם נותנים יותר לבנקים

ד"ר יוסי סעדון:  אם אנחנו יכולים לעשות משהו בשגרה – זה רק מול הבנקים

ד"ר יוסי סעדון:  שוב, אני לא בקיא בכל הסעיפים המשפטיים

דוד ביטן: למה רק מול הבנקים?     

ד"ר יוסי סעדון: כי מול הבנקים – אנחנו עובדים במדיניות המוניטרית

שלום דנינו: קודם כל – טוב להתחיל מבנקים

ד"ר יוסי סעדון: דבר אחד בטוח: מול החוץ בנקאיים – אנחנו לא יכולים לעבוד בשגרה

ד"ר יוסי סעדון:  זו נקודה שצריך להבין

שלום דנינו: ואת הערוץ הזה – אתם צריכים לבנות

שלום דנינו:  זה בדיוק העניין

רון כץ: רגע

רון כץ:  זהר לא סיימה

רון כץ:  אנחנו נחזור לאביגיל ואז לזהר

אביגיל ונקרט: אני אשלים: כפי שאמרתי, פנינו לבנק ישראל בהקשר הזה, גם לפני כמה שבועות, אחרי ההודעה הראשונית על המתווה המוניטרי של ההלוואות לבנקים, וסברנו שנכון להוסיף, לכל הפחות, גופים שמפוקחים על ידי בנק ישראל

אביגיל ונקרט:  ובכל זאת, אנחנו חושבים שהריפו הוא צעד בכיוון הנכון, ושיש לו פוטנציאל לסייע לגופים החוץ בנקאיים, או לפחות להפחית - - -     

הוועדה למיזמים ציבוריים): במתווה הנוכחי? באופן הנוכחי?     

אביגיל ונקרט: המתווה הנוכחי, להבנתנו, כרגע, הוא לא מספק

אביגיל ונקרט:  צריך להבטיח, לכל הפחות, שלא יהיה איזה שהוא פער, או העדפה, למימון של הבנקים

אביגיל ונקרט:  זה משהו שאנחנו מאוד מבקשים שבנק ישראל יבחן ויעשה איתנו שיח, ושנוכל לשפר את זה

אביגיל ונקרט:       חשוב לי לומר רק דבר אחד בהקשר שציינתם: כפי שאמר יוסי סעדון, מדובר במדיניות מוניטרית, שהיא לב ליבת העצמאות המוניטרית של בנק ישראל

אביגיל ונקרט:  אנחנו חושבים שמאוד מסוכן שכל גורם יתערב בזה

רון כץ: לרשות התחרות צריך להיות מעמד-על, מבחינתנו

דוד ביטן: רשות התחרות לא יכולה להגיד לבנק ישראל שבמדיניות שלהם יש פגיעה בתחרות, ושצריך לעשות כל מיני שינויים? כהמלצה? את חושבת שבנק ישראל לא יתייחס אם אתם תתנו חוות דעת כזו?     

זהר בוצר-שלו: אנחנו נותנים המלצה גם היום

איתי עצמון: בוודאי שניתנה המלצה

דוד ביטן: המלצה; להגיד להם: "אנחנו חושבים א', ב', ג'"

דוד ביטן:  תאמיני לי שכולם דוקטורים; הם לא ישאירו חוות דעת כזו באוויר

רון כץ: יש המלצה כזו? יש חוות דעת כזו כתובה?     

דוד ביטן: אין שום דבר

זהר בוצר-שלו: אנחנו דיברנו איתם

רון כץ: אז אנחנו נבקש שהוועדה תקבל את חוות הדעת שלכם

זהר בוצר-שלו: עוד בתקופת הקורונה, כשהיו צעדים דומים – אנחנו הוצאנו - - -     

דוד ביטן: אנחנו לא בקורונה; עזבי את הקורונה

זהר בוצר-שלו: אבל זה בדיוק אותו המהלך

זהר בוצר-שלו:  אנחנו הוצאנו עמדה תקיפה, שאמרה שאלה צעדים שיפגעו בתחרות, בסופו של דבר, באשראי לעסקים קטנים ובעסקים קטנים

זהר בוצר-שלו:  ראינו, באמת, שלפני הקורונה היו ניצנים של תחרות באשראי לעסקים קטנים, וזה נפגע, בין היתר, בגלל מהלכים כאלה

זהר בוצר-שלו:  זה מופיע בדו"ח השלישי של ועדת שטרום ליישום

זהר בוצר-שלו:  אנחנו הבענו את העמדה התקיפה הזו; אין לנו אפשרות להוציא הוראות - - -     

דוד ביטן: אני משנה את העמדה שלי: לא הוראות, אבל אתם יכולים לתת חוות דעת והמלצות

דוד ביטן:  אתם לא יכולים להתעלם

רועי פולקמן: אבל ביטן, שים לב שהיא אמרה: "אמרנו שזה ייפגע בתחרות"

רון כץ: אנחנו נבקש לקבל את זה בכתב לוועדה, ונבין בדיוק מהו כל האירוע הזה

רון כץ:  אנחנו לא מתערבים, אבל אנחנו כן רוצים לשמוע את רשות התחרות

רון כץ:  לא יכול להיות שרשות התחרות לא תיתן את ה-Say שלה, ולא יכול להיות שלא יקשיבו לה

רון כץ:  עם כל הכבוד לכולם – אנחנו רוצים לחזק אתכם, ואתם צריכים להיות יותר חזקים

דוד ביטן: אם אתם תגישו תוכנית – כמו שביקשנו, ושאמרתם שאתם צריכים לשבת על זה; מקובל עליי, אין לי בעיה – אנחנו לא נבקש את חוות הדעת הזו, כי התוכנית צריכה לפתור את הבעיה

רון כץ: אבל היא כבר פורסמה, שעתיים לפני הוועדה

דוד ביטן: לא, אני לא מדבר על זה; יש תוכנית כללית שביקשנו מהם, בעניין הזה

שלום דנינו: צריך לבנות את הערוץ הזה, מבלי שזה ייקר את זה בדרך

רון כץ: ברור

הוועדה למיזמים ציבוריים): 	אולי ניתן לחכ"אות לדבר, ואחר כך נעבור לחוץ בנקאיים האחרים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  בואו נתחיל מישראכרט, אורית

אורית זוארץ: בוקר טוב

אורית זוארץ:  אורית ארד-כץ, מנהלת את הרגולציה בישראכרט

אורית זוארץ:  אני רוצה להגיד שתוכנית הריפו, שבנק ישראל פרסם היום בבוקר, היא תוכנית מביכה

אורית זוארץ:  אנחנו גוף שמפוקח על ידי בנק ישראל; אתם יודעים בדיוק אילו נכסים יש לנו ואילו נכסים אין לנו

אורית זוארץ:  לבוא ולפרסם תוכנית, כשאתם יודעים שאין לנו את הבטוחות על מנת לעמוד בתוכנית, זה במטרה לסמן V ולבייש את האינטליגנציה של כל מי שיושב פה, בוועדה

אורית זוארץ:       בדיוק כמו בקורונה – אתם מתעקשים שלא לעשות כלום, ולעשות יח"צ, כאילו עשיתם משהו

אורית זוארץ:  זה עצוב, מעליב ומביך

אורית זוארץ:  זה פשוט לא נעים

אורית זוארץ:  אני מבקשת מכם לשנות, על מנת - - -     

רון כץ: אורית, למה אתם לא יכולים להשתתף בתוכנית הזו?     

אורית זוארץ: אני אסביר: על מנת להשתתף בתוכנית הזו, צריך לתת לבנק ישראל בטוחות שהן נכסים סחירים

אורית זוארץ:  לחברות כרטיסי אשראי – אין נכסים סחירים

אורית זוארץ:  אני אסביר גם למה: נכסים סחירים יש לעסקים כמו בנקים ומוסדיים, שיש להם עודפי נזילות

אורית זוארץ:  מה הם עושים עם הכסף הזה? קונים אג"חים ממשלתיים, וכל מיני דברים כאלה

אורית זוארץ:  לנו אין כספים - - -     

שלום דנינו: יש לכם נכסים אחרים? סליחה על השאלה?     

אורית זוארץ: כן

שלום דנינו: אילו נכסים?     

אורית זוארץ: אנחנו ביקשנו – וגם פנינו לבנק ישראל בבקשה הזו – להשתמש בתיק אשראי שלנו כנכס

שלום דנינו: ומה בנק ישראל רואה בזה?     

אורית זוארץ: קודם כל, בנק ישראל לא הגיב

אורית זוארץ:  שלחנו מכתב חריף מאוד לנגיד, מטעם חברות כרטיסי האשראי

הוועדה למיזמים ציבוריים): מתי זה קרה?     

אורית זוארץ: לפני שבועיים, בערך

אורית זוארץ:  דממת אלחוט מכיוון בנק ישראל

רון כץ: אז עכשיו, בואי ננצל את ההזדמנות, פה, כדי לשמוע

רון כץ:  בעצם, הטענה שלהם היא להשתמש בתיק האשראי שלהם

רון כץ:  גם אם אתם לא צריכים לקחת אותו כ-100%, כי אתם אומרים שיש סיכון – אני מבין את - - -     

אורית זוארץ: סליחה, עוד מילה: עשינו עבודת חריש מעמיקה, ובדקנו עם הבנק המרכזי האירופאי, עם הבנק המרכזי האנגלי ועם ה-FED – הם כן מעמידים על סמך נכסים לא סחירים

רון כץ: יש לבנק ישראל תשובה בנושא הזה?     

מירי רגב: כן

רון כץ: בבקשה

מירי רגב: הבנקים שציינת – ה-FED, כמה מדינות ב-ECB וה-Bank of England – הם בהחלט בנקים מרכזיים, גדולים ומשמעותיים

מירי רגב:  הם כן מקבלים נכסים סחירים – לא בעסקאות ריפו ולא מגופים חוץ בנקאיים, ורק במסגרת תכניות מיוחדות; זו אופרציה מאוד משמעותית, ובטח שלא רגילה

מירי רגב:  אף בנק מרכזי – בטח לא בגדלים שלנו – נורווגיה; שוויץ; כל בנק שתבחרו, חוץ מאותן כמה מדינות ב-ECB וה-FED - - -     

דוד ביטן: בארצות הברית - - - פעילות כנגד כרטיסי אשראי; לא דרך הבנקים

דוד ביטן:  מה עושים שם?     

שלום דנינו: אבל אנחנו לא יכולים לבוא ולהגיד, על כל דבר: "זה לא נהוג; זה מסובך; זה מורכב"

שלום דנינו:  תבואי עם איזה ערוץ; תבואי עם פתרון

שלום דנינו:  אי אפשר, כל הזמן, רק לדחות

שלום דנינו:  על מה אנחנו מדברים, בנק ישראל? לא על מאה או מאתיים מיליארד ₪; שימו שם מיליארד ₪, זה הכל

שלום דנינו:  זה כל הסיפור

מירי רגב: שמנו מיליארד ₪ - - -     

שלום דנינו: אם הם 5% – שייתנו להם 10%

קריאה: היום הם 5%; אנחנו רוצים שהם יגדלו

קריאה:  הם צריכים להיות 50%

שלום דנינו: אז צריך להכפיל את זה, ולתת 10%

שלום דנינו:  מיליארד ₪ מתוך 10 מיליארד ₪ הם 10%

מירי רגב: התוכנית עומדת על מיליארד ₪, כדי לענות לאותם 5%, אבל הטענה הזו - - -     

רועי פולקמן: אבל היא לא רלוונטית; אנחנו לא יכולים להשתמש בה

אורית זוארץ: לא מיליארד ₪ ולא שקל

רון כץ: יש פה טענה של ישראכרט שאני רוצה לדעת מה התשובה לגביה: למה אי אפשר להשתמש בתיק האשראי שלהם?     

מירי רגב: קודם כל, זה בסדר להגיד פה שמקבלים – לא מגופים חוץ בנקאיים, לא במסגרת עסקאות כאלה, ואי אפשר לקחת תוכנית ספציפית, בבנק מרכזי מסוים, ולהגיד: "תעשו כמוה"

רון כץ: למה לא?     

דוד ביטן: מתי אתם מתכוונים להגיש לנו את התוכנית שדיברנו עליה? עברו כבר שבעה חודשים

מירי רגב: אתה בהחלט צודק

מירי רגב:  התוכנית הרלוונטית, המשמעותית, היא תוכנית להפיכת אותן חברות לבנקים - - -     

דוד ביטן: אבל את יודעת שזה לוקח זמן

דוד ביטן:  זה ייקח שנתיים

רועי פולקמן: זה ייקח חמש שנים

מירי רגב: זה לא ייקח חמש שנים

שלום דנינו: אבל דווקא בימים האלה, כשאנחנו יודעים שעסקים מתקשים – צריך לצאת עם משהו מהדיון הזה

דוד ביטן: שלום, דיברנו על זה באותה ישיבה

דוד ביטן:  בשביל להפוך לבנקים – אתם צריכים לתת את האופציה לעשות את זה מהר, ולא בשיטה של שנתיים-שלוש

דוד ביטן:  גם לזה הייתם צריכים להתייחס; עכשיו הזכרת לי את זה

מירי רגב: אתה צודק; זה הדבר העיקרי

דוד ביטן: אנחנו רוצים לדעת מתי המתווה הזה יהיה, כולל זירוז ההליכים בעניין הזה

דוד ביטן:  אתם צריכים להגיד לנו

רון כץ: ביטן, אנחנו צריכים פרויקטור בשביל זה; מישהו שיישב על זה

הוועדה למיזמים ציבוריים): הם ענו שכנראה עד סוף השנה - - -     

דוד ביטן: הייתה פגרה; באה המלחמה, ואמרנו שאי אפשר - - -     

רון כץ: אני לוקח על עצמי לשבת על זה

הוועדה למיזמים ציבוריים): דוד, הם אמרו שהם ישתדלו להגיש מתווה עד סוף השנה; הם לא התחייבו על זה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אבל אנחנו מבינים לאן המתווה הזה הולך: הוא הולך להכניס את כולם להיות בנקים, בתהליך שייקח לא מעט שנים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  בעצם, זה אומר - - -     

שלום דנינו: אוהד, זה לא מה שביקשנו, אבל אני לא בטוח שזה יפתור את הבעיה הזו

דוד ביטן: צריך לעשות הליך מזורז

מירי רגב: זה בוודאי יפתור

דוד ביטן: לא

דוד ביטן:  הם לא יהיו בנקים, כי הבנקים ישתלטו

הוועדה למיזמים ציבוריים): בואו נמקד את השאלה: הטענה המרכזית של ישראכרט היא שהמתווה הנוכחי דורש מהם להציג בטוחות שאין להם, ולכן המתווה הזה הוא אות מתה

מירי רגב: חברים, אנחנו מדברים על עסקה פיננסית

מירי רגב:  אין להם? אפשר לקנות בשוק

אורית זוארץ: לקנות בשוק מייתר את כל מה שזה נותן

אורית זוארץ:  אני אשכיב כסף - - -     

דוד ביטן: אנחנו מדברים על שלושה חודשים

דוד ביטן:  עד שהם יעברו – שלושת החודשים יעברו

הוועדה למיזמים ציבוריים): את מסכימה שזה הופך את זה ליקר, ולכן - - -     

רון כץ: חברים, בואו נעשה סדר בעניין

רון כץ:  נשאלה שאלה טובה מישראכרט

רון כץ:  נשמע את בנק ישראל ונראה אם אפשר לטפל בזה

רון כץ:  אולי נמצא פה פתרון, ונגיע לאיזה משהו אופרטיבי

מירי רגב: אני אומרת שוב: מדובר בעסקה פיננסית

מירי רגב:  כל גוף כזה יכול לפנות לגוף רלוונטי, שיכול לשאול לו את - - -     

דוד ביטן: למה לא בתיק האשראי שלהם?      

הוועדה למיזמים ציבוריים): יש לזה עלות

רון כץ: בדיוק

רון כץ:  יש לזה עלות, אז זה מייתר את כל האירוע הזה

מירי רגב: לכולם יש עלות - - -     

רון כץ: אז למה הם צריכים לקבל אשראי יקר יותר מבנקים?     

מירי רגב: הם לא מקבלים אשראי יקר יותר; להיפך

רון כץ: אם הם יצטרכו לקנות את זה – זה יהיה להם יותר יקר

רון כץ:  איך זה יכול להיות להיפך?     

רועי פולקמן: בכמה זה צפוי לעלות, מימי?     

מירי רגב: תשימו לב שההטבה שניתנת פה, לגופים החוץ בנקאיים, היא הטבה גדולה יותר מאשר - - -      

קריאה: אף אחד לא ישתמש בזה; זו לא הטבה

אורית זוארץ: זו לא הטבה כי זה לא ישים, מימי

אורית זוארץ:  את גם מסבירה, כל הזמן, למה לא, במקום להסביר איך כן

מירי רגב: אני בדיוק אמרתי איך כן

רועי פולקמן: למה זה יותר גבוה מהבנקים?     

מירי רגב: כי יחסית לחלופה שהבנקים מכירים – עלויות הגיוס שלהם הן הרבה יותר זולות מאשר של חברות כרטיסי האשראי והחברות החוץ בנקאיות האחרות

מירי רגב:  בשגרה, מקורות המימון – כמו שאתם טוענים פה, כל הזמן – הם לא בנקים; אין להם פיקדונות מהציבור

רועי פולקמן: אבל באופן השוואתי – זה יותר יקר

רועי פולקמן:  בדקתם כמה יעלה לקנות?     

מירי רגב: אתם מדברים על עלויות של בנקים, אבל גם לבנקים יש עלויות אחרות; יש עלויות תפעול

מירי רגב:  אנחנו לא השווינו את כל העלויות

אורית זוארץ: ולנו אין עלויות תפעול?     

רון כץ: אני מניח שגם ישראכרט משלמים משכורות

שלום דנינו: אבל מימי, זה לא מה שמבקשים מכם

שלום דנינו:  את מה שאתם עכשיו עושים – עשרה מיליארד ₪ – בבקשה תמצאו ערוץ; תיקחו סיכון; תהיו ערבים

שלום דנינו:  החברות האלה הן לא מסוכנות

הוועדה למיזמים ציבוריים): היא, מבחינתה – עשתה

דוד ביטן: אז תעשו משהו חריג

דוד ביטן:  אחר כך נתווכח איתכם על התוכנית הכללית

שלום דנינו: אנחנו נחתום לכם ערבות

רועי פולקמן: האמת היא שלכנסת אין בעיה לחתום ערבות, כי יש תקציב בלתי מוגבל

רון כץ: עו"ד דרור שטרום, מהראייה שלך, כמי שעמד בראש - - -     

דרור שטרום: כל מה שקורה כאן מזכיר לי, קצת, את הבדיחה על אדם שנכנס למסעדה ומזמין סטייק עסיסי וגדול, ומקבל סטייק שרוף וקטן

דרור שטרום:  הוא קורא למלצר, ואומר לו: "תגיד, למה הסטייק קטן?", אז הוא אומר לו: "אבל אם הוא שרוף, מה אכפת לך שהוא קטן?"

דרור שטרום:  בדיוק על זה אנחנו מדברים פה

דרור שטרום:      אני רוצה לעשות טיפה סדר

דרור שטרום:  יש לנו שלושה שלבים: א', לפני החירום, לפני המלחמה, הייתה פה פקודת התראה, ואני רוצה לירות ישר ללב

דרור שטרום:  אני אומר לכם: אם לא תמנו ועדת משנה, של שתי הוועדות האלה, או של אחת מהן - - -     

רון כץ: יש לנו

דרור שטרום: שהיא, בתפקיד שלה, תעקוב, תקבל בכל חודש את הטיוטה הנוכחית ותזמן דיון כזה, כדי לשמוע עליו הערות – זה לא יתקדם, וזה ייקח שנים

דרור שטרום:  אני הייתי פקיד עשר שנים; תאמין לי - - -     

דוד ביטן: זה לא ייקח שנים

דוד ביטן:  נתנו להם זמן רק בגלל המלחמה

דרור שטרום: ביטן, תן כבוד לעשר השנים שבהן הייתי פקיד, ודאגתי, בעצמי, לעשות דברים כאלה

דוד ביטן: אמרתי לך, בגיל 90 – אני לא אהיה ח"כ, אבל כבר קבעתי לך מועד

דוד ביטן:  אני אומר לך, קודם כל כדי שתדע: ההנחיה מהכנסת, היום, היא רק דיונים על המלחמה

דוד ביטן:  אם לא הייתה מלחמה – היינו עושים המשך דיונים למה שהתחלנו איתו

דוד ביטן:  נתנו להם זמן, וזה טבעי לתת זמן לדבר כזה, אבל ברגע שיסיימו – נדון בזה

דרור שטרום: אני מסכים איתך לגמרי

דוד ביטן: בתקופת המלחמה – שיעשו תהליך חריג עם החברות האלה, גם בנושא של הביטחונות

דרור שטרום: אני רוצה, רגע אחד, טיפה להתווכח עם התזה שמבחינה בין תקופת המלחמה לבין התקופה שלפני המלחמה

דרור שטרום:  למה? כי הכלים שאתם דיברתם עליהם – הפיקדונות וההלוואות האלה – הם הפתרון האמיתי לבעיה הזו

דרור שטרום:  כי עד שהוא יגייס ריפו ואג"חים, עם כל היועצים המשפטיים, הליווי וכו' – אנחנו כבר נהיה בעוד שלושה חודשים

דרור שטרום:  בואו נגיד את האמת: מי שבשוק – מבין שזה הסטייק השרוף, הקטן

דוד ביטן: כן, אבל במלחמה – יכולים לתת תהליך חריג - - -     

דרור שטרום: אני תכף אדבר על המלחמה

דרור שטרום:  יש איזה פילוסוף זקן, שקראו לו ארנדירה, שאמר: "הלוואי שהייתי מקבל שקל על כל טעות שטעיתי"

דרור שטרום:  אנחנו כל הזמן חוזרים על אותן טעויות שעשינו בעבר

דרור שטרום:  הייתה לנו קורונה; מ-2017 ועד אז, אגב, התחרות התפתחה מאוד יפה

דרור שטרום:  יש לי פה גרפים מלומדים, ואני יכול לעשות מצגת – כבר העברתי אותה בהרכב אחר של הוועדה

דרור שטרום:  הקורונה באה והעמיסה עוד ריכוזיות במשהו שכבר היה במסלול נכון

דרור שטרום:       עשינו טעות: כל הכסף שם – עבר דרך המערכת הבנקאית

דרור שטרום:  אחרי זה – כרגיל, בממשלה – כשגילו וניסו לתקן, אחרי כמה חודשים – לא יצא מזה כלום

דרור שטרום:  אני אומר לכם, עכשיו: תיקחו את הסקירה של הממ"מ – שנעשתה במאי, לבקשתך – ותראו את עלות מקורות ההון של הבנקים

דרור שטרום:  אז היא עמדה על 1

דרור שטרום: 34 – ובינתיים אני מוכן להניח שהיא גדלה קצת, כי הריביות והפיקדונות קצת עלו – לעומת עלות ההון של הגורמים האחרים, החוץ בנקאיים, שהיא יותר מכפולה

דרור שטרום:      אני שואל שאלה פשוטה: אם מזרימים מיליארדים מכספי המדינה, באשראי מוכוון – למה, בכלל, הבנקים צריכים לקבל אותם? הרי, עלות הפיקדונות שלהם היא יותר נמוכה

דרור שטרום:  תנו אותו למי שבאמת יכול להלוות אותו בזול

ד"ר יוסי סעדון: המטרה היא לעסקים הקטנים

דרור שטרום: זו טעות כל כך בסיסית שחבל להוסיף עליה

קריאה: זה לא מגיע לעסקים שצריכים את זה

דרור שטרום: זה לא נגמר פה: מעבר לזה, כל הלקחים מכל המשברים שהיו – מ-2008; מהקורונה; מכל משבר בחו"ל – מלמדים שכשמזרימים כסף, במריצות, לבנקים – הוא מוקצה לא נכון

דרור שטרום:  אני אומר לך, חבר הכנסת דנינו – אתה יודע שאני מכבד, מוקיר ומעריך אותך – אם אתה חושב שהפיקוח על עסקה בודדת יועיל, בסוף, כשנגלה, בעוד כך וכך חודשים, לאן זה הגיע באמת – אני אומר לך ברצינות, בצער ובכאב – אתה טועה; אתה לא תדע

דרור שטרום:  בזמן אמת – אתה לא תדע לאן זה הולך, וזה גם מוגזם לצפות מהם שיידעו, בזמן אמת, אם זה מגיע לפיצוציה בשדרות או שזה מגיע למישהו אחר

דרור שטרום:      מה הפתרון? הפתרון הוא מאוד פשוט: לעשות את מה שהמדינה יודעת לעשות הכי טוב שבעולם – להוציא מכרז תחרותי – אם כבר מחליטים ללכת על הבנקים – על הבנק שמקצה את הכסף הזה בפער הכי נמוך; בעלויות הכי נמוכות

דרור שטרום:  למה לא עושים את זה? למה לוקחים מיליארדים, ואומרים את המשפט המעצבן הזה: "קל לנו עם הבנקים; עם הבנקים – יש לנו ערוצים פתוחים"? מה זה הדבר הזה? מה זו התנועה הטבעית הזו, כאילו המריצה נשפכת מאליה למערכת הכי ריכוזית במדינת ישראל? יש לכם תחרות מצד - - -     

קריאה: אבל המטרה היא העסקים הקטנים שסובלים עכשיו

דרור שטרום: יש פה דבר שצוות חשיבה – היא פותר

דרור שטרום:  אותו הדבר לגבי לוחות הזמנים של הפיקדונות

דרור שטרום:  עשינו, בזמנו, את חוק נאווי, בהיבט אחר

דרור שטרום:  זה כל כך קשה לאפשר לחברות כרטיסי אשראי, שמפוקחות על ידי בנק ישראל, לקבל פיקדונות בהיקף של 1,000 ₪ ללקוח? זה כל כך צרכני, ומי יודע איזה אסון יהיה במדינת ישראל?      כבר היינו שם; שום אסונות לא קרו; כמו שבחוק מידע פיננסי – שאתה זוכר אותו, חבר הכנסת טל – ובחוק השוואת עלויות פיננסיות, ראינו כמה נלחמו על הבריגדה הזו, של לא לאפשר משהו חריג

דרור שטרום:  רבותיי, חוקים נועדו כדי לשנות אותם

דרור שטרום:  בעת חירום – צריך לשנות אותם, ואנחנו נמצאים בהזדמנות כזו

דרור שטרום:      אני אומר לכם: צריכה להיות ועדת משנה, שתעשה מרוץ, עם לוחות זמנים קצובים – ושבתוך ארבעה חודשים תגמור עם הסיפור הזה; כמו כל ועדה

דרור שטרום:  הייתי במספיק ועדות ממשלתיות כדי לדעת איך עובדים בלוח זמנים מזורז

דרור שטרום:  אתם יודעים, כמנהלים, שכשמקצים גבול זמן – מגיעים לשם

דרור שטרום:  זה הכל

דרור שטרום:  את זה – אפשר לעשות

דרור שטרום:      מי זו האוכלוסייה שלא מקבלת אשראי מהבנקים? בדרך כלל, הרי, זו האוכלוסייה הכי חלשה: אלה שנקלעים לפשיטות רגל; לשוק האפור - - -     

דוד ביטן: אבל גם החוץ בנקאי לא ייתן להם

דרור שטרום: קודם כל, תן לי לתקן אותך

אורית זוארץ: זה לא נכון, בהגדרה

דרור שטרום: בדרך כלל, אני לא נוהג להגיב להערות כאלה, אבל אני רק רוצה להעיר את תשומת ליבך, חבר הכנסת ביטן: בזמנו, כשישבנו לפני פחות משנה בוועדת כספים, על הפרדתה של חברת כאל – בא בנק ישראל עם דו"ח מדהים, שמראה איך חלק מחברות כרטיסי האשראי – לא בכל הכסף שלהן – רבות על הלקוחות הטובים של הבנקים

דרור שטרום:       זה קורה בהדרגה

דרור שטרום:  השוק הזה הוא שוק שמרני; זה לא שוק של סלולר, שיציעו ב-100 ₪ פחות וכולם מתנפלים

דרור שטרום:  אנשים שמרניים בטעמים שלהם; צריך להבין את זה

דוד ביטן: אני התייחסתי למה שאמרת בנושא של סוציואקונומי נמוך

דוד ביטן:  גם הם לא יתנו להם כל כך מהר

אורית זוארץ: רק חידוד קטן: בהגדרה, חברות כרטיסי אשראי כן נותנות אשראי ללקוחות שמסורבים על ידי הבנקים

אורית זוארץ:  אנחנו עובדים עם פלח שוק קצת אחר

שלום דנינו: ואז הם מסכימים לקבל את זה בריבית גבוהה

דרור שטרום: יש לי הצעה פשוטה שהייתה פותרת גם את זה: תגיד לכל חוץ בנקאי כזה לשים שלט אדום באתר שלו – "הלוואות מהמדינה בכספי מדינה; ריבית מקסימלית כזו"

דרור שטרום:  הערוץ הזה הופך להיות שקוף לכל המפקחים למיניהם, ולרשות התחרות, ואתה יכול לדאוג לזה

דוד ביטן: שניה

דוד ביטן:  אנחנו לא נגיע היום לשום דבר אם נמשיך

דוד ביטן:  קודם כל, אנחנו מבקשים שעד סוף פברואר – אני חושב שכמעט שנה זה מספיק זמן – תביאו לנו את המתווה שדיברנו עליו, שלא קשור למלחמה

דוד ביטן:  עוד שלושה חודשים זה מספיק זמן

שלום דנינו: דו"ח ביניים?     

דוד ביטן: לא

דוד ביטן:  לא נמתין יותר מזה

דוד ביטן:  בלי קשר לזה, על מנת ללחוץ עליכם קצת, לדבר איתכם ולדבר עם הגופים – נקים צוות של הוועדה, שכולל את רון כץ, דנינו ואוהד טל

דוד ביטן:  אין מה לעשות, גם לנו יש מה להגיד; לא רק לבנק

דוד ביטן:  זה לגבי המתווה הגדול

דוד ביטן:      לגבי המתווה הקטן, שקשור למלחמה – אתם צריכים לשנות את הנושא של הביטחונות לשלושת החודשים האלה - -      

שלום דנינו: וזריז; אין זמן

דוד ביטן: - - בלי שזה יחייב אתכם לעתיד

דוד ביטן:  זה לא קשור למתווה הגדול

שלום דנינו: יש סיכוי?      

דוד ביטן: אני לא יודע אם יש סיכוי; אני אומר את מה שאנחנו רוצים

דוד ביטן:  תשבו עם מי שאתם רוצים, אבל אנחנו לא מוכנים לקבל דבר שהוא לא נתון לביצוע; במיוחד כשזה בא אלינו באותו היום שאליו קבענו את הוועדה

דוד ביטן:  לכן, אנחנו נקיים ישיבה נוספת, בעוד שבוע, כדי שתבואו אלינו עם התוצאות שקשורות למתווה המלחמה, בקשר לגופים חוץ בנקאיים – אחרת אנחנו לך סחור סחור ולא נצא עם שום דבר

דוד ביטן:  זו ההצעה שלי

רון כץ: דרור רוצה להשלים משפט

דרור שטרום: נאמר משהו על המדיניות המוניטרית

דרור שטרום:  אני רוצה להבהיר משהו, בתור אדם שבמשך שנים – עבד בשיתוף פעולה פורה עם בנק ישראל, ומעריך את עבודתו: אף אחד לא מבקש להתערב במדיניות המוניטרית

דרור שטרום:  לא מדובר על גדלי ההקצאה, אלא על אופן ההקצאה, ואופן ההקצאה – לא קשור לשאלה האם המדיניות המוניטרית מרחיבה או מצרה

דרור שטרום:  זה לא התערבות במדיניות המוניטרית, ותפסיקו להשמיע את צמד המילים האלה, כאילו הן איזו נוסחת קסם שמפחידה את כולם

דרור שטרום:  אין פה התערבות

הוועדה למיזמים ציבוריים): אני אגיד יותר מזה, אפילו: זו הדרישה החד משמעית שלנו, ואם זה לא יטופל באופן יזום מצדכם – אנחנו נאלץ להשתמש בכלים חקיקתיים, מהירים, כדי לוודא שהדבר הזה יקרה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אנחנו לא מתערבים בעצמאות בנק ישראל, כפי ששטרום אמר, אבל אנחנו לא מוכנים שהכסף הזה ימשיך לזרום רק לחזקים, ולא יגיע למקומות הנוספים שאליהם הוא צריך להגיע, כדי לחזק את התחרות

הוועדה למיזמים ציבוריים):       אני מעביר את רשות הדיבור, בבקשה, לענת ממקס

ענת סביצקי-ביינהורן: אני ענת סביצקי-ביינהורן ממקס

ענת סביצקי-ביינהורן:  קודם כל, חשוב לי להדגיש שחברות כרטיסי האשראי משרתות את העסקים הקטנים, שהם העסקים הקטנים ביותר, והן אלה שנותנות להם את האשראי

ענת סביצקי-ביינהורן:  בבנקים – כמו שאתם יודעים – עסקים קטנים וזעירים הם עסקים עם מחזור של 50 מיליון ₪

ענת סביצקי-ביינהורן:  כשאנחנו נותנים אשראי – אנחנו נותנים לעצמאים ולעסקים הכי קטנים, ולאלה שנקלעו להכי הרבה צרות בעת הזו, וזה משמעותי וחשוב

ענת סביצקי-ביינהורן:  זה דבר אחד שרציתי להדגיש

ענת סביצקי-ביינהורן:      הדבר השני שחשוב לי להדגיש הוא שאנחנו, כחברת כרטיסי אשראי, מפוקחים על ידי בנק ישראל

ענת סביצקי-ביינהורן:  לפני כמה חודשים, אצל חבר הכנסת אוהד טל, אושרר מעמדנו כחברת תשלומים בעלת חשיבות יציבותית

ענת סביצקי-ביינהורן:  אנחנו נושאים בכל העול של דרישות הון, נזילות וכו'; אנחנו עומדים בדרישות שבנקים קטנים לא עומדים בהן, בחלק מהדברים

ענת סביצקי-ביינהורן:  יש לנו כמות מאוד גדולה של לקוחות, ואנחנו גופים אחראיים בדיוק כמו הבנקים, אם לא יותר

ענת סביצקי-ביינהורן:      הדבר השלישי שרציתי להגיד, בהקשר הספציפי של הריפו, זה שיש פה בעיה של מרווח, בסוף

ענת סביצקי-ביינהורן:  כמו שחבר הכנסת אמר, אם אנחנו הולכים לקראת דיון נוסף שבוע, שננסה להגיע אליו עם פתרונות משופרים – צריך לשפר את המרווח

ענת סביצקי-ביינהורן:  נאמר כבר שאנחנו צריכים לקנות את אותם נכסים סחירים

ענת סביצקי-ביינהורן:  אנחנו באמת שמחים על הצעד הזה, רוצים לעבוד בשיתוף פעולה עם בנק ישראל, לקדם את זה ולהפוך את זה למשהו שהוא אפשרי, אבל כל הבעיה נעוצה במרווח

ענת סביצקי-ביינהורן:  ככל שהמרווח יאפשר לנו לקנות את אותם נכסים סחירים – הבעיה תיפטר

ענת סביצקי-ביינהורן:  זה הכל

ענת סביצקי-ביינהורן:  תודה

אליעזר פרמינגר: אני רוצה להוסיף בנושא של המרווח

אליעזר פרמינגר:  שמי שי פרמינגר, יושב ראש איגוד חברות האשראי החוץ בנקאיות

אליעזר פרמינגר:  אני לא אחזור על דברים שנאמרו פה, שאני מסכים עם חלק גדול מהם, אלא רק אוסיף הערה: מהמיזם שיצאתם איתו היום – לא ייצא כלום

אליעזר פרמינגר:  אף אחד לא יהיה בפנים

רון כץ: מבחינת חברות האשראי החוץ בנקאי

אליעזר פרמינגר: אני עומד בראש איגוד שחברות בו כל חברות האשראי החוץ בנקאיות הגדולות

אליעזר פרמינגר:  אנחנו נותנים אשראי ללקוחות בסדר גודל של 35 מיליארד ₪

אליעזר פרמינגר:  מעולם בנק ישראל לא פגש אותנו, ומעולם לא נקראנו לשום פגישה

אליעזר פרמינגר:  לא שאלתם את דעתנו; אתם שואלים רק את חברות כרטיסי האשראי, ולא מעבר לזה

אליעזר פרמינגר:  חוץ מזה, אני מנכ"ל ERN מקבוצת מנורה

אליעזר פרמינגר:  לא פניתם אלינו

אליעזר פרמינגר:      אנחנו לא מדברים עם גופי האשראי החוץ בנקאיים, אלא רק מטפלים בבנקים, לדאבוני

אליעזר פרמינגר:  עם כל הכבוד לכל אחד מאיתנו, מהשחקנים – יש הון עצמי של מאות מיליוני ₪

אליעזר פרמינגר:  עם כל הכבוד, כשאנחנו באים ומסתכלים מה החשיפה שיכולה להיות פה – שמתוך 10 מיליארד ₪ יקצו מיליארד ₪, והוא יחולק בין חברות כרטיסי האשראי לבין נותני האשראי החוץ בנקאי – מה יכול להיות? שכל אחד ייתן כמה עשרות מיליוני ₪? זה איזו חשיפה יציבותית שיש?     

רון כץ: אני רוצה לשמוע מה יש לשוק ההון להגיד לגבי הדברים האלה

רון כץ:  בנק ישראל אמנם לא מפקח על האשראי החוץ בנקאי, אבל אתם כן

אליעזר פרמינגר: ולמה לא לתת לנו פיקדונות?     

הוועדה למיזמים ציבוריים): דיברנו על זה

אורית זוארץ: תוכל לומר מיהם הגופים שאותם אתה מייצג?     

אליעזר פרמינגר: ERN, מימון ישיר, פנינסולה, נאווי, Opal Balance

הוועדה למיזמים ציבוריים): אוקיי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  שוק ההון

אלי טובול: תודה

אלי טובול:  אלי טובול מרשות שוק ההון

רון כץ: התייעצו איתך לגבי המתווה של בנק ישראל?     

אלי טובול: היינו בקשר ראשוני לפני שבועיים - - -     

רון כץ: אוקיי

רון כץ:  התשובה היא לא?     

אלי טובול: בוא נגיד שקיבלנו התראה, אבל זה לא היה ממש - - -

אלי טובול:  היכולת שלנו להשפיע, או לתת Inputs, הייתה מצומצמת, כנראה

אלי טובול:  אני רוצה להגיד, רגע, משהו כללי: בתוך כל הכותרת של "אשראי חוץ בנקאי", יש את החכ"אות – חברות כרטיסי האשראי – ואת הגופים שנציגים שלהם נמצאים פה – חברות נותני אשראי; יש לנו סדר גודל של 170 גופים כאלה שנותנים בהיקף מורחב, ועוד כמה מאות שנותנים בהיקף מצומצם, שפחות רלוונטיים לדיון הנוכחי

אלי טובול:      יש גופים כדוגמת חברות לתיווך באשראי; הלוואות P2P, כמו בלנדר, BTB ו-Tarya ; וסוג נוסף של גופים – יש גוף אחד כזה, שנמצא כרגע בשלבי הקמה – אגודות פיקדון ואשראי, שהן, למעשה, בנק בבעלות החברים

אלי טובול:  אלה שלושת האוכלוסיות שאנחנו מפקחים עליהן

אלי טובול:      בשנים האחרונות, הנושא של תחרות הוא בראש מעייננו; אנחנו עוסקים בו יום-יום, בכל זווית של פעילות שלנו

אלי טובול:  העבודה שלנו החלה מנקודת הכניסה – הרישוי: מי נכנס לשוק הזה? מהם הסטנדרטים שלו? אנחנו הנחנו תשתית הסדרתית, ואנחנו מעמיקים אותה בכל יום – החל מהוראות ניהול סיכונים; הוראות צרכניות; והוראות של ניהול אלימות הון ונזילות

אלי טובול:  זו תשתית הכרחית כדי שהגופים האלה יוכלו להיות שחקנים רלוונטיים לתחרות, והם עושים את זה

אלי טובול:      אני אגיד עוד משהו: זה הוכיח את עצמו

אלי טובול:  למרות כל הקשיים במלחמה – מהקשר שלנו עם הגופים החוץ בנקאיים, בזמן המלחמה, אנחנו למדים שלמרות הקשיים, העלויות, ההאטה והסיכונים הגדלים של הלקוחות שלווים מהם כספים – הם גילו רגישות מאוד גדולה ללקוחות האלה, ונתנו ככל האפשר; למרות שאלה עלויות אחרות, ושזה משפיע עליהם הרבה יותר מאשר על בנקים

אלי טובול:  זה דבר אחד

אלי טובול:      לגבי המתווה הספציפי הזה: אנחנו לא הסתרנו את דעתנו, מבנק ישראל, על כך שהדבר הזה לא ישים

אלי טובול:  כמו שנאמר כבר, הגופים החוץ בנקאיים לא מחזיקים את הנכסים האלה, ומבחינתם – זה להשאיל, או לרכוש - - -     

רון כץ: גם לא כרטיסי האשראי

אלי טובול: כן

אלי טובול:  יש איזה שהוא יתרון ביתיות לחברות כרטיסי האשראי, למרות המילים הקשות שנאמרו פה

אלי טובול:  אני חושב שאפשר למצוא פתרונות; אני לא יודע מהם הכלים, הסמכויות והיכולות של בנק ישראל

אלי טובול:  אני חושב שזה מבורך שהם עושים את המנגנונים האלה, ומנסים לתת מהפתרונות האלה גם לנותני אשראי חוץ בנקאי - - -     

רון כץ: אבל מהי ההמלצה שלך, אם היית צריך לייעץ, עכשיו, לבנק ישראל?     

אלי טובול: בסוף – זה עניין של עלויות

רון כץ: עזוב את העלויות; הן ברורות

אלי טובול: או שתוריד את המרווח למטה - - -     

רון כץ: איך הם יורידו את המרווח? זה לא קשור אליהם

אלי טובול: אני מדבר על בנק ישראל

רון כץ: בנק ישראל מבקש מהם להשתמש בכלי שאין להם; הם צריכים לרכוש את זה

אלי טובול: יש לזה עלות

רון כץ: נכון, יש לזה עלות, אבל מי יכול להוריד את העלות הזו? בנק ישראל לא יכול להוריד להם את העלות

אלי טובול: הוא יכול להוריד את העלות של הגיוס

אלי טובול:  אם הוא נותן מרווח של - - -     

קריאה: אני אשמח להציע הצעה אחר כך, אם אפשר

אלי טובול: עוד פעם, אלה פתרונות שצריך ללטש אותם ולדון בהם

אליעזר פרמינגר: שיתנו לנו לשעבד תיקי הלוואות

אליעזר פרמינגר:  זהו; זה הכי פשוט

אליעזר פרמינגר:  זה הפתרון המיידי היחיד

אלי טובול: בסופו של דבר, זה עניין של רווחיות

אלי טובול:  אם אפשר למצוא פתרון שבו יש אפשרות לפצות על העלויות הנוספות – ויש להם עלויות

אלי טובול:  הם לא מחזיקים את הנכס הזה; הם צריכים להשיג אותו, בהשאלה, ברכישה או Whatever – זה הופך להיות, אולי, יותר ישים

אלי טובול:  אני שם בצד את הלוגיסטיקה ואת המורכבות התפעולית של הדבר הזה; זה אירוע בפני עצמו

רון כץ: תודה רבה

שגיא בלשה: שגיא בלשה, מנכ"ל קבוצת עוגן

שגיא בלשה:  עוגן היא גוף אשראי חברתי ללא מטרת רווח

שגיא בלשה:  אנחנו לא חיכינו למדינה, ולפני חודש בדיוק – התחלנו תוכנית חירום להלוואות לעסקים קטנים מאוד ולמלכ"רים

שגיא בלשה:  היום, נכון לרגע זה, כשנכנסתי לכאן – כבר יש בקשות אשראי בסך 205 מיליון ₪ שהוגשו

שגיא בלשה:  הסתכלתי עכשיו וכבר יש 206 מיליון ₪

שגיא בלשה:  בכל שעה – אנחנו מקבלים בקשות של עסקים קטנים על סך מיליון ₪

שגיא בלשה:       למה הם מגיעים אלינו? בגלל שהבנקים – בניגוד למה שיוסי אומר – לא נותנים לחלשים ביותר ולקטנים ביותר

שגיא בלשה:  אלינו מגיעים מסעדות; טיירנים; מלונאים; קמעונאים; וכל הגופים הקטנים האלה, שפחות מקבלים אשראי מהמערכת הבנקאית

שגיא בלשה:  אלה העסקים שנפגעו ביותר במלחמה, בכל הארץ

שגיא בלשה:  בפריפריה – הם צובאים על הדלתות ומשוועים לעזרה, שאף אחד לא נותן

שגיא בלשה:      לנו – ייגמר עוד מעט הכסף

שגיא בלשה:  בכל שעה – מיליון ₪

שגיא בלשה:  אני לא מגזים; הראיתי פה לחברים מצד ימין כדי שיאמינו לי

שגיא בלשה:  כל הפתרונות והדיבורים האלה נמשכים כבר חודש וחצי, ושום דבר; עוד לא קיבלנו אפילו ערבות מדינה

שגיא בלשה:  אני מבין שזה בתהליכים ושזה יגיע בעוד כמה ימים; יופי, אבל יש הרבה פתרונות להלוואה המוניטרית; לריפו

שגיא בלשה:       אני רוצה להציע הצעה שלא עלתה פה: הבנקים יכולים לקבל הלוואה מוניטרית אם הם נותנים סוג של שעבוד, של 5%, של בטוחה נזילה

שגיא בלשה:  זה נכון?     

מירי רגב: אני לא הבנתי למה אתה מתכוון

שגיא בלשה: בטוחה נזילה; משעבדים כסף

שגיא בלשה:  לא תיק נכסים, אלא מפקידים אצלכם פיקדון

מירי רגב: ההלוואות האלה הן לא רלוונטיות

שגיא בלשה: למה זה לא רלוונטי?      

מירי רגב: זה לא רלוונטי

שגיא בלשה: תסבירי למה זה לא רלוונטי

שגיא בלשה:  אנחנו מוכנים לשים אצלכם בטוחה נזילה – כסף מזומן; 10% מסכום ההלוואה שתתנו לנו – בלי התערבות של גופים מוסדיים כאלה ואחרים

מירי רגב: ההלוואה צריכה להיות מגובה 100% בביטחונות

שגיא בלשה: אבל ה-Default לא יהיה 100%

מירי רגב: בנק ישראל לא יכול, בכלל, להעמיד אשראי ללא בטוחות; גם לא למערכת הבנקאית

שגיא בלשה: גם למערכת הבנקאית?     

מירי רגב: בוודאי

שגיא בלשה: איך המערכת הבנקאית מעמידה את הביטחונות האלה? באיזו צורה? מה הם מעמידים מול בנק ישראל? כסף?     

מירי רגב: לא

מירי רגב:  המערכת הבנקאית יכולה להעמיד מגוון של בטוחות

שגיא בלשה: כמו מה?     

מירי רגב: בטוחות סחירות, ואגב התוכנית הספציפית הזו – גם משכנתאות

מירי רגב:  שוב, זה גם צעד שמטרתו להקל על מתן האשראי, ולהגדיל את היצע האשראי; לתת לבנקים את האפשרות הזו להעמיד משכנתאות

מירי רגב:  אבל משכנתאות הן לא משהו שרלוונטי לגופים שאנחנו מדברים עליהם

שגיא בלשה: חשוב לחדד, כדי שכולם כאן יבינו על מי אנחנו מדברים: על אוכלוסייה אחרת מהאוכלוסייה של הבנקים

רון כץ: ברור לנו

שלומי תורג'מן: שלומי תורג'מן, מנכ"ל BTB – Be the Bank

שלומי תורג'מן:  אנחנו נותנים אשראי לעסקים, וגם משכנתאות

שלומי תורג'מן:  לנו, כרגע, יש בעיה של זמן ועלות

שלומי תורג'מן:  כלומר, אם הפתרון הזה יתברר ויידון במשך שבועות או חודשים – הוא לא יהיה רלוונטי, וצריך לפתוח את הפתח הזה

שלומי תורג'מן:      בנק ישראל לא אמור לפקח רק על בנקים, אלא גם לתמוך במטרות הכלכליות של הממשלה

שלומי תורג'מן:  מה שאני מחזיק ביד זה Bank of England

שלומי תורג'מן:  זהו בנק שיש גם לו תוכניות מוניטריות וליווי מוניטרי; זהו בנק שלא נמצא במלחמה, והוא גדול יותר מבנק ישראל

שלומי תורג'מן:  הוא תומך ומפתח את כל שוק הפינטק והחוץ בנקאי

שלומי תורג'מן:      כאשר הבנק הזה תומך, בכלים המוניטריים שלו, הוא מוכן לתת הלוואות מוניטריות כאלה, כנגד שיעבוד של תיקי הלוואות ספציפיים, שאינם סחירים – שזה מה שמשותף לכל היושבים כאן – לפי סגמנטים מסוימים

שלומי תורג'מן:  כלומר, יש גופים שנותנים Student Loans; Car Loans; Mortgage Loans; Commercial Loans ; כל אחד נותן את מה שהוא יודע לתת

שלומי תורג'מן:  ואז הוא בא לבנק, ואומר: "אני אקח 100 מיליון ₪ של הלוואות" – כשבהלוואות האלה, למשל, מעולם לא הייתה בעיה; הן שולמו כסדרן מהרגע שבו הן ניתנו – "ואני אתן 200 מיליון הלוואות כאלה"

שלומי תורג'מן:  ואז הבטוחה היא לא מלאה, אלא כפולה ממלאה

שלומי תורג'מן:      יבוא בנק ישראל ויגיד: "אני רוצה גם שיהיו הלוואות שמגובות בשעבוד של נכסים" – כלומר, משכנתאות; אפשר לייצר גם תרמיל כזה

שלומי תורג'מן:  אבל לשלוח אותנו, כרגע, למוסדיים – לדבר עם מוסדי ייקח חודשים רבים

שלומי תורג'מן:  הפתרון הזה לא מקובל עלינו

שלומי תורג'מן:  אני חושב שהבהרנו את הנקודה

שלומי תורג'מן:  יש כאן טבלה, עם תפריט שלם של אילו הלוואות, איך הן מדורגות ומה אפשר לתת

אורית זוארץ: אפשר להגיד משפט על איך כן להתקדם עם האירוע? אני ממש בדה ז'ה וו ממה שהיה לנו בקורונה

אורית זוארץ:  הפקידות המקצועית של חטיבת השווקים של בנק ישראל עונה לנו את אותן תשובות רובוטיות לאורך כל הזמן

אורית זוארץ:  אולי נכון לעלות מדרגה, ולפנות למשנה, או לנגיד, ולקבל תשובות אמיתיות

רון כץ: זה מה שיהיה בשבוע הבא

אורית זוארץ: אוקיי

אורית זוארץ:  תודה רבה

רון כץ: בבקשה

אריאל גנוט: כבוד יושבי הראש, אריאל גנוט

אריאל גנוט:  אני המנכ"ל של גמא, מקבוצת הפניקס

אריאל גנוט:  אני חושב שאנחנו נמצאים בחוד החנית בתחרות על האשראי לעסקים קטנים; אנחנו החברה החוץ בנקאית הגדולה ביותר, מבחינת מספרי לקוחות והיקף תיק האשראי, ואנחנו משרתים בעיקר עסקים קטנים או בינוניים

אריאל גנוט:       אנחנו משרתים 15,000 בתי עסק, ומהווים תחרות משמעותית, בתחום הסליקה, לשלושת חברות האשראי

אריאל גנוט:  מאז שנכנסנו לשוק – בעקבות החלטת ועדת שטרום והחקיקה – הורדנו את מרווח הסליקה ב-40%

אריאל גנוט:  אנחנו גם מעניקים הלוואות לאותם עסקים שאנחנו סולקים להם את כרטיסי האשראי, ולעוד עסקים רבים נוספים

אריאל גנוט:      היקף תיק האשראי שלנו הוא מיליארדים רבים של שקלים

אריאל גנוט:  אנחנו מתחרים, בעיקר, בבנקים ובחברות כרטיסי האשראי – הן על הסליקה והן על מחירי הכסף, ועל ההלוואות שאנחנו נותנים לעסקים

אריאל גנוט:  אנחנו לא מתעסקים בלקוחות פרטיים

אריאל גנוט:      תחום נוספים שאנחנו מתחרים בו הוא הנושא של הלוואות בערבות מדינה

אריאל גנוט:  אנחנו, לצד הבנקים וחלק מחברות כרטיסי האשראי, עובדים עם החשב הכללי, ומעניקים לעסקים הלוואות בערבות מדינה

אריאל גנוט:  איפה הבעיה שלנו? בעוד בנק ישראל העניק לבנקים אשראי בפריים מינוס 3%, שהבנקים משתמשים בו להלוואות בערבות מדינה – לנו אין מקורות בפריים מינוס 3%

אריאל גנוט:      כל המטרה, בעצם, היא לחזק אותנו בתחרות מול הבנקים

אריאל גנוט:  ברגע שאנחנו נמצאים בנחיתות גיוס, כל הזמן – לא נוכל להתחרות

אריאל גנוט:  בעצם, מחזקים את החזקים

אריאל גנוט:  כשבנק ישראל והכנסת רצצו לייצר תחרות בתחום הסליקה – הם יצרו תחרות בתחום הסליקה; הם הכניסו שחקנים נוספים, ואנחנו, כשחקן רביעי חזק נוסף

אריאל גנוט:  זה בדיוק מה שקרה בשוק הסלולר: נכנס שחקן רביעי

אריאל גנוט:  בסלולר – הקישוריות ירדה, כל הזמן, והמחירים עלו

אריאל גנוט:  כך היה בשוק כרטיסי האשראי, עד שנכנס שחקן רביעי, שנתנו לו תנאי עבודה אפשריים

אריאל גנוט:      היום, אנחנו נמצאים במצב שבו בנק מגייס בפריים מינוס 3%, והטלמרקטינג של גמא מקבל, כל היום, פניות להלוואות בערבות מדינה, ועסקים מצפים ממני למכור להם בפריים או בפריים פלוס 1%

אריאל גנוט:  בנק הפועלים מפרסם, בטלוויזיה, הלוואות בערבות מדינה בפריים

אריאל גנוט:  כשאני מגייס בפריים – איך אני אמכור בפריים? לא נותנים לנו את האפשרות האמיתית להתחרות

אריאל גנוט:      אני לא ארחיב על מוצר הריפו; כרגע – הוא לא ישים

אריאל גנוט:  אנחנו רוצים להתחרות עכשיו

אריאל גנוט:  אני מכבד את חברות כרטיסי האשראי, אבל אני חושב שלהפלות את חברות כרטיסי האשראי מולנו, בכך שהן, כביכול, מפוקחות על ידי בנק ישראל, או שתהיה להן איזו שהיא אפשרות לקבל מקורות זולים, ואנחנו לא – זה עוול

אריאל גנוט:      יש פה גם בעיה תחרותית: יש פה ממש אפליה תחרותית

אריאל גנוט:  לא יכול להיות שישראכרט ומקס יקבלו מקורות כי הן מפוקחות, So called, על ידי בנק ישראל

אריאל גנוט:  אנחנו עומדים בפיקוח קפדני של רשות שוק ההון, ויש לנו הון עצמי רחב

אריאל גנוט:  אנחנו רוצים לקבל בדיוק את אותם התנאים כדי להתחרות בחברות האשראי, כי אם מחר ישראכרט תקבל מקורות מימון יותר זולים ממני – יהיה לה יתרון עליי גם בתחום הסליקה, ואני רוצה להתחרות בה, ראש בראש, בתחום הסליקה

אריאל גנוט:  זאת אומרת, אי אפשר לייצר מצב של מפוקחי בנק ישראל ומפוקחים שלא על ידי בנק ישראל

אריאל גנוט:  אני לא חושב שאנחנו פחות חזקים מחברות האשראי

הוועדה למיזמים ציבוריים): ברור

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זאת אומרת, צריך שההיררכיה לא תהיה בין הגופים המפקחים, אלא לפי אופן הפיקוח

אריאל גנוט: לפי מהות הגוף – לבדוק הון עצמי ודירוג

הוועדה למיזמים ציבוריים): כן

הוועדה למיזמים ציבוריים):  בסדר

אריאל גנוט: ההצעה שלנו: אנחנו נותנים הלוואות בערבות מדינה

אריאל גנוט:  אין לי בעיה להמחות את התיק שאנחנו מעניקים – וההלוואות האלה עוברות ועדה

אריאל גנוט:  קחו את התיק הזה ותנו לי בגינו אשראי של פריים מינוס 3%

אריאל גנוט:  אני מתחייב שאם תתנו לנו בפריים מינוס 3% – כמו הבנקים – נמכור בפריים לעסקים הקטנים והבינוניים, שאנחנו משרתים אותם היום

אריאל גנוט:      נתחרה על רמת השירות; על מהירות התפעול; על מערכות המידע; יש לנו יכולות טכנולוגיות מאוד טובות ולא מסורבלות כדי להעמיד אשראי

אריאל גנוט:  תנו לנו כלים שווים של כסף, ובואו נראה מי ייקח את הלקוחות

אריאל גנוט:  הלקוחות הולכים, בסוף, למי שנותן להם שירות טוב, אבל היום – אני יכול לתת את השירות הכי טוב בעולם, ואין לי כלי עבודה

הוועדה למיזמים ציבוריים): ברור

רון כץ: פולקמן רצה להגיד משפט

רועי פולקמן: לגבי התהליך – ופה, אני שוב אומר: אתם יודעים שיש לנו הרבה הערכה אליכם, אבל אתם שומעים שחלק מהכעס, פה, הוא לגבי העובדה שאתם מבינים משהו כשאתם מבינים את הקושי שלנו, ולא התייעצתי עם אף אחד

רועי פולקמן:  לפחות, אם ההנחיות של הוועדה הן שיש, בעוד שבוע - - -     

הוועדה למיזמים ציבוריים): אני אדבר על זה

רועי פולקמן: זה דבר אחד

רועי פולקמן:  תבינו שיש ציפיה

רועי פולקמן:  אני חושב שאחד הדברים שכל הרגולטורים והגורמים שהיו פה אמרו זה שמנהלים תהליכים כאלה בהידברות; זה לא סוד צבאי

רועי פולקמן:  הדבר השני, לגבי אורנים הגדול, הוא סיפור הפיקדונות

רועי פולקמן:  יש את מתווה בנק ישראל, שאנחנו מבינים אותו ויש בו היגיון – הוא מתווה בנקאי; "תקימו בנקים"

רועי פולקמן:  זה אירוע מסובך

רועי פולקמן:  ביטן, לעניין המתווה שביקשת מבנק ישראל להביא: הם יכינו מתווה יותר קל, אולי, לאיך עושים בנק

רועי פולקמן:  עברנו את זה עם סיפור One Zero – לקח לו ארבע שנים להקים את הבנק שלו

רועי פולקמן:       אני רק אומר, במשפט – והייתי מבקש שזה יופיע גם במתווה שאתם תבחנו – שצריכים להיות שני שלבים: אם גוף חוץ בנקאי נותן פיקדונות עד סכום מסוים, כמו שעשינו בנאווי – עד 3-4 מיליארד ₪, נגיד – אין פה אירוע יציבותי; אלה סכומים קטנים במושגי המשק הישראלי, ולכן תפקח עליו רשות שוק ההון

רועי פולקמן:  אם הוא יעבור את זה – הוא יעבור לרישיון בנקאי - - -     

דוד ביטן: נתנו לבנק לעשות מתווה, אבל אנחנו לא ניתן להם הוראות לאיך לעשות את זה

דוד ביטן:  הם יגישו, ואז יהיה דיון על המתווה

הוועדה למיזמים ציבוריים): אבל הוא מציע הצעה

דוד ביטן: לכן הקמנו צוות; שידבר איתו

דוד ביטן:  אתה רוצה לעשות במקומם את המתווה?     

רועי פולקמן: לא, אבל הם עובדים רק על מתווה שאומר: "בנק קטן"

רון כץ: אנחנו נשאיר להם את שיקול הדעת

רון כץ:  אני סומך עליהם

דוד ביטן: אמרנו להם אז שזה בעייתי, ואני חושב שהם מודעים לזה

רועי פולקמן: אין בעיה

רועי פולקמן:  רק חשוב שיהיה על זה מעקב, כדי שנחשוב יצירתית

רועי פולקמן:  תודה

רון כץ: שי אבו ולובי 99, לסיום

שי אבו: אני שי, יושב ראש איגוד יועצים לכלכלת המשפחה

שי אבו:  באופן אישי, לפני כמה שנים גם ניהלתי את כל הנושא של השולמנים, אז אני עדיין מסייע להמון בעלי עסקים

שי אבו:  אני רוצה להגיד משהו אחד: מילה טובה גם לבנק ישראל, שנכנס לאירוע בזמן המלחמה ועשה הרבה פעולות טובות, עד לחלק הזה

שי אבו:  בחלק הזה, אני חושב שיש מקום – ואני אומר את זה בהערכה רבה וגדולה – לחשב מסלול מחדש

שי אבו:       יש סכום של 10 מיליארד ₪, ויכול להיות שרק 100 בעלי עסקים ייהנו מזה, וכל השאר – לא

שי אבו:  זאת אומרת, אין כמות; אין הגדרה של מי, למה וכמה

שי אבו:  קודם כל, צריך לדעת כמה, בכלל, יכולים ליהנות מהדבר הזה

שי אבו:      צריך להבין שכל הגופים החוץ בנקאיים שנמצאים פה, בסופו של דבר, מביאים את הערך הייחודי שלהם, מעבר לכך שתהליכים אצלם יכולים, לפעמים, לקחת הרבה יותר מהר

שי אבו:  אתם לא יודעים כמה תלאות בן אדם שרוצה להגיש הלוואה של קרנות מדינה, נניח, צריך לעבור

שי אבו:  לצערי – ואני אומר את זה עם כאב גדול – בדרך גם נופלים עליו כל מיני נוכלים כאלה ואחרים, שמנצלים את תמימותו ולוקחים לו כספים, והוא לא מקבל כלום

שי אבו:      אם רוצים לייצר תחרות אמיתית – צריך לייצר אותה בכמה דברים: א', מחיר הכסף – כולם דיברו עליו יפה מאוד; ב', יש פה פערי ידע

שי אבו:  יכולה להיות סיטואציה, אמיתית לגמרי, שבה למישהו היה פיגור בהלוואה בבנק, ואותו גוף חוץ בנקאי נותן לו את ההלוואה, עכשיו, כי יש לו התראה של 60 יום והוא לא יודע שבטווח של ה-30 יום – קרתה לו בעיה

שי אבו:  פערי הידע האלה קיימים, ובאים לידי ביטוי

שי אבו:      הדבר הנוסף: בואו נאפשר ביטחונות ופיקדונות

שי אבו:  ברגע שנאפשר לחברות אשראי לתת משכנתאות, נגיד, ויהיו את הפיקדונות – אנחנו נייתר את כל הנושא הזה, וסליחה שאני אגיד – לא נצטרך לעשות 20 דיונים על משהו אחד

שי אבו:  בסופו של דבר, כל הדברים האלה יתגלגלו לצרכן ולבעלי העסקים, ובעת הזו – נשמח להועיל להם כמה שיותר

שי אבו:  הדברים צריכים להיות מהירים

רון כץ: תודה רבה

רון כץ:  כן

משה שמיר: משה קאשי, מנהל תחום פיננסים בלובי 99

משה שמיר:  אני רציתי לדבר על תוכנית ההלוואות של בנק ישראל

משה שמיר:  צריך להבין: המטרה של התוכנית הזו היא לעזור לעסקים קטנים וזעירים שנפגעו מהמלחמה

משה שמיר:  התחרות היא האמצעי

משה שמיר:  לכן, להשאיר את התוכנית הזו כשרק הבנקים בפנים, ולהוציא החוצה את החברות התחרותיות, כמו חברות כרטיסי האשראי – זה פוגע ביעילות

משה שמיר:      אם תסתכלו בנייר שהגשנו, תראו שבגרף יש מתאם מאוד גדול בין הריביות של הבנקים

משה שמיר:  אם תבדקו – ככל הנראה שכל הבנקים יתיישרו על הריבית למקסימלית

משה שמיר:  הפער בין הריבית המקסימלית לבין המרווח הוא 3%

משה שמיר:  אפשר, על ידי הכנסה של חברות כרטיסי האשראי, להגיע להוזלה של עד 50% בעלויות המימון לעסקים קטנים ובינוניים, מתוך ההלוואה הזו

משה שמיר:  חברות כרטיסי האשראי מפוקחות, ולכן אנחנו לא רואים שום סיבה לכך שהן לא יהיו שם

הוועדה למיזמים ציבוריים): טוב

הוועדה למיזמים ציבוריים):  כן

יוסי פלד: יוסי עדס מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים

יוסי פלד:  אני רק רוצה להוסיף: דיברו פה, קודם, על המרווח

יוסי פלד:  אני חושב שאי אפשר לעשות את אותו המרווח שיש לבנקים עבור גופים חוץ בנקאיים

יוסי פלד:  אשראי הוא לא מוצר הומוגני; אנחנו יודעים שהבנקים בוחרים ראשונים את העסקים שנותנים להם את - - -, ואנחנו רואים שהם נותנים לעסקים המועדפים עליהם, דבר ראשון

יוסי פלד:       ראינו את זה גם בקורונה; הרווחים שהבנקים עשו בתקופת הקורונה היו כפולים, גם כי הממשלה לקחה סיכון בכך שהיא נתנה להם ערבויות מדינה, וגם כי בנק ישראל נתן להם הלוואות מוניטריות זולות יותר, כך שהם שמרו על מרווח קבוע ועשו שם רווחים יותר מהרגיל

יוסי פלד:       לכן, עסקים שהבנקים לא מוכנים לתת להם – צריכים מרווח אשראי גבוה יותר

יוסי פלד:  בנוסף, יש להם גם את העלויות של הבאת הבטוחות האלה

יוסי פלד:  לשמר את אותו מרווח ריבית כמו הבנקים – לא נותן פתרון לעסקים - - -     

רון כץ: ברור

רון כץ:  זה נאמר ואנחנו מסכימים עם זה

רון כץ:  אוהד

הוועדה למיזמים ציבוריים): טוב

הוועדה למיזמים ציבוריים):  בנק ישראל, אתם רוצים להתייחס?     

ד"ר יוסי סעדון: אולי במשפט אחד: המטרה שלנו, בצעד המהיר הזה שעשינו, לאחרונה – אם זה מול הבנקים ואם זה הצעד שפורסם היום – היא לתת סיוע לעסקים בגודל מסוים שנפגעו מהאירוע המלחמתי הזה; בעוטף, וכו'

ד"ר יוסי סעדון:  התחרות לא הייתה המטרה כאן

רון כץ: אנחנו מבינים את זה

ד"ר יוסי סעדון: הרושם שאני קיבלתי, כאן מהדיון, הוא שהותקפנו על כך שהצענו את ה-10 מיליארד ₪ הללו, ובדרך הזו – פגענו בתחרות

ד"ר יוסי סעדון:  רבותיי, זו לא הייתה המטרה

ד"ר יוסי סעדון:  המטרה הראשונה היא לסייע - - -     

רון כץ: זה לא מה שאמרנו

ד"ר יוסי סעדון: זה הרושם שאני קיבלתי, לפחות, מהשיח

רון כץ: אז הרושם מוטעה, אבל אפשר לתקן

דוד ביטן: הנושא של המתווה הכללי, שלא קשור - - -, קשור לתחרות וגם לדברים אחרים

דוד ביטן:  מה שהתכוונו להגיד זה שמה שעשיתם מול חברות אחרות – לא מספיק

ד"ר יוסי סעדון: התחרות – כבודה במקומה מונח

ד"ר יוסי סעדון:  כל הנושא הזה נמצא בטיפול, וכמו שאמר שטרום – זה תהליך ארוך

ד"ר יוסי סעדון:  הלוואי ויכולנו לקצר אותו, והלוואי שהיינו מקבלים את כל שיתוף הפעולה, גם מהחברות עצמן

ד"ר יוסי סעדון:  חברות כאן יכולות לעשות קצת יותר מאמצים

קריאה: אנחנו נדאג לזה

ד"ר יוסי סעדון: זה קל מאוד לבוא ולהטיח את הכל בבנק ישראל, ולהגיד: "בנק ישראל לא מאפשר לנו"

ד"ר יוסי סעדון:  זה הכי קל, אבל צעד אחד קדימה – ויגיעו גם אלינו

דוד ביטן: צריך לתת מגוון של אפשרויות לעסקים

דוד ביטן:  אתה לא יכול לתת להם רק דרך הבנק

דוד ביטן:  זה כל העניין, וזה לא קשור רק לתחרות; זה קשור גם ליכולת לקבל הלוואה, ובאיזו ריבית

מירי רגב: אנחנו בהחלט מבינים את זה, ולכן פרסמנו את התוכנית

דוד ביטן: בלי קשר, אנחנו ביקשנו שהם יתנו לנו המלצה לגבי הנושא של התחרות, והפעם, כנראה, רשות התחרות מפחדים מכם; הם לא רוצים להתמודד מולכם ומדברים איתכם בטלפון

רון כץ: זה יהיה לפרוטוקול; אנחנו נקבל את ההמלצה

רון כץ:  אני מאוד מעריך את רשות התחרות

רון כץ:  אני חושב שזה גוף מאוד חשוב במדינה, ושצריך לשמוע אותו, בכל התחומים; גם מול בנק ישראל

מירי רגב: רק לגבי עסקת הריפו – שימו לב שנאמרו פה כמה דברים: חלק מהדוברים אמרו שזה לא ישים, וחלק אמרו שיש בעיה בעלויות

מירי רגב:  זו עסקה מורכבת

רון כץ: זה לא ישים כי זה לא כלכלי

מירי רגב: פרסמנו את זה היום בבוקר

מירי רגב:  אני חושבת שכדאי שהחברות יסתכלו בתוכנית

מירי רגב:  אנחנו פה כדי לסייע, וכדי לדבר עם מי שרוצה לדבר, ולהבין מה יש מאחורי העסקה, איך אפשר לעשות עסקה כזו ואם משתלמת

מירי רגב:  בוודאי אפשר לדבר איתנו

דוד ביטן: אם - - - שהקציתם את העשרה מיליארד

דוד ביטן:  לא הספקנו לדבר על זה

הוועדה למיזמים ציבוריים): בסדר גמור

הוועדה למיזמים ציבוריים):  תודה רבה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אנחנו נסכם את הדיון

הוועדה למיזמים ציבוריים):  רשות התחרות: נקודה ראשונה, כמו שהיושב ראש ביקש – להציג לנו חוות דעת כתובה שלכם על המתווה; שנית, אנחנו נקיים דיון בעוד שבוע מהיום, לגבי המתווה הנוכחי

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אני בהחלט מצטרף לדברים שאמרתם

הוועדה למיזמים ציבוריים):       אנחנו מחזקם את ידיכם; אנחנו חושבים שזה מהלך נכון וטוב, שמסייע למשק הישראלי בזמן מלחמה, אבל אנחנו מתעקשים, בכל זאת – כמו שאמרתי בתחילת הדברים, כמו שהכנסת אומרת וכמו שהממשלה אומרת: אנחנו רוצים לראות אתכם פועלים כשחלק מהשיקולים שלכם יהיו גם קידום התחרות בעולמות הפיננסיים

הוועדה למיזמים ציבוריים):       אני מבין שאתם לא עושים את זה בשביל זה, אבל זה חייב להיות חלק מהשיקולים, מבחינתנו

הוועדה למיזמים ציבוריים):  לכן אנחנו מבקשים שבעוד שבוע – תציגו לנו מתווה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אנחנו גם מבקשים ומצפים שהוא יהיה אחרי דיון עם הגורמים השונים

הוועדה למיזמים ציבוריים):      אני מצפה שהמתווה הזה יהיה מתווה שנותן איזו שהיא עדיפות לגופים החוץ בנקאיים

הוועדה למיזמים ציבוריים):  זאת אומרת, לא רק שהוא יהיה באותם התנאים, אלא שייתן עדיפות, ולכל הפחות – שייקח את המשתנים של העלויות שאתם דורשים מהם למתווה הזה, כדי שהוא יהיה שווה, לפחות

הוועדה למיזמים ציבוריים):       לגבי המתווה הכללי, היושב ראש, ברוב טובו, נתן לכם עד סוף פברואר – למרות שאתם אמרתם עד סוף השנה

הוועדה למיזמים ציבוריים):  אני חושב שאולי כדאי שאנחנו נעשה גם ישיבות ביניים, עד פברואר, כדי לראות את הטיוטות, להעיר עליהן ולכנס את הדיונים האלה; שנוכל לחוות את דעתנו לא רק בסוף התהליך, אלא גם במהלכו, באמצעות הצוות של שתי הוועדות

אורית זוארץ: רק מילה לגבי שבוע הבא – האם יש אפשרות שיציג לנו את זה דרג - - -     

רון כץ: זה מה שרציתי להגיד

רון כץ:  קודם כל, אני רוצה לומר לבנק ישראל: אנחנו מאוד מעריכים את היוזמה ואת ההתגייסות למען המשק בזמן קצר

רון כץ:  זה לא קשור למה שאנחנו מתנהלים איתו פה

רון כץ:  מה שאנחנו רוצים לעשות, בסופו של דבר, זה ליצור אשראי זול יותר לציבור, שזקוק לזה מאוד עכשיו

רון כץ:       יש הרבה מאוד שחקנים חשובים סביב השולחן הזה, וצריך לדבר אחד עם השני

רון כץ:  רשות התחרות חייבת להיות יותר מעורבת פה, בכל מה שנעשה

רון כץ:  כל הגופים שמדברים עם הציבור – ואנחנו צריכים לקבוע איזה שהוא קריטריון של רף גודל, אולי, או רף יציבות – צריכים להיות חלק מהמשחק הזה

רון כץ:      לשבוע הבא, אנחנו נבקש לראות את חוות הדעת של רשות התחרות ושל הממונה על שוק ההון

רון כץ:  אני רוצה להבין איך מכניסים את כל השחקנים, סביב השולחן הזה, להיות שחקנים במתווה הזה

דוד ביטן: רק לגבי המלחמה

רון כץ: רק לגבי המלחמה

רון כץ:  לגבי השאר – יש לנו זמן; היושב ראש אמר שעד פברואר, וזה בסדר גמור

דוד ביטן: שמנו לכם צוות שיישב לכם על הראש

רון כץ: אני גם לוקח על עצמי שכל מי שרלוונטי פה, בשולחן הזה, יגיע לפגישות עם כל מי שנמצא פה, בשביל שנביא מתווה שיתאים לכולם, ושלא נפתיע אחד את השני בוועדת כלכלה, או שעתיים לפני זה, באיזה דיון

רון כץ:  יש לנו פה אנשים מאוד רציניים, שעמדו בראש ועדות מאוד רציניות

רון כץ:       אני רוצה שנצא מפה עם משהו אופטימי: יש עם מה לעבוד

רון כץ:  יש לבנקים יתרות; יש לחברות החוץ בנקאיות יתרות; יש לכרטיסי האשראי יתרות; ולכם – יש ראייה כוללת, שיכולה למצוא פתרונות למשק

רון כץ:  כרגע, כשאנחנו נמצאים פה, אני מקבל עשרות הודעות מאנשים שמשוועים לאשראי – ואני רואה, תוך כדי, גם את אוהד, את דוד ואת כולם

דוד ביטן: אני קיבלתי רק הודעה אחת, ועניתי להם ישר שזה לא ישים

רון כץ: יש אנשים שמשוועים לפתרונות שאנחנו רוצים לתת להם, בשביל להציל את העסקים שלהם

רון כץ:  בשביל זה – אנחנו פה

רון כץ:  בשביל זה השולחן הזה, החדר הזה, הבית הזה, צריך להתכנס ולעבוד קשה, ואנחנו נעבוד קשה

רון כץ:       אנחנו ניפגש פה בשבוע הבא; נדבר עוד לפני זה ונראה איך אנחנו מוציאים את זה בצורה הטובה ביותר

רון כץ:  תודה רבה