ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 124, 2023-11-28 00:00

ישראל אייכלר: בוקר טוב אנחנו פותחים את הישיבה של ועדת העבודה והרווחה, כזכור אישרנו הסכם שבין משרד התיירות לבין הממשלה בדבר הרעיון שנקרא בשתי מילים אכלוס עצמי

ישראל אייכלר:  יש בזה היגיון רב, היה פקק גדול מאוד בבתי המלון, המפונים סבלו ולא היה להם, כאילו הם היו במידה מסוימת אסירים שאין להם ברירה אין להם בית והם חייבים להיות במלון, סיירנו במלונות ראינו את המצוקה, ואז בא משרד התיירות ברעיון, איך אומרים הראש היהודי ממציא לנו פטנטים, ואמר למה אני צריך לדחוף את כולם לבתי המלון, בוא ניתן את המימון שאנשים יעשו אכלוס עצמי, 200 שקל להורים לכל אחד מההורים ו-100 שקל לילד, כך יוצא שבכל מקום שהם לא ישכירו דירה יש להם שכר דירה והם מרגישים את עצמם חופשי

ישראל אייכלר:      עכשיו אנחנו מתבקשים לעשות תיקון להסכם הזה, ואנחנו נשמע עכשיו מה התיקון, מה הצורך ומה הפתרון, אז ביטוח לאומי ידברו בבקשה

חנן פורת: בוקר טוב, עו"ד חנן פוטרמן מהלשכה המשפטית של הביטוח הלאומי, אז אנחנו מגיעים אליכם היום למעשה עם עוד הרחבה של שההסכם המקורי לגבי הזכאי אכלוס, האוכלוסייה שאנחנו מכניסים עכשיו להסכם הם למעשה זכאי סיעוד, שהם זכאים שהם בעלי היתר להעסקת עובד זר שרשום ברשות אוכלוסין והגירה, העובד הזה הו בעל רישיון מסוג ב'-1 בתחום הסיעוד בענף הסיעוד לתת שירותי סיעוד לכל מי שלמעשה הוא בעל היתר, זכאי הסיעוד כאן הם למעשה מי שמקבל גמלת סיעוד מהמוסד לביטוח לאומי, גם זכאים שהם לא מקבלים מהמוסד לביטוח לאומי והם כאילו לא עברו את מבחן ההכנסות, גם הם יכולים לקבל כאן את המענק, גם מי שמקבל שירותים מיוחדים מהמוסד לביטוח לאומי גם הם יכולים להיות זכאים למענק הזה בתנאי שהם עונים כמובן על כל התנאים ומעסיקים עובד זר, גם נכנס כאן נכים של משרד הביטחון חוק התגמולים ושיקום, וגם ילד נכה שההורים שלו למעשה מקבלים בעדו את הגמלה של ילד נכה, כל אלה למעשה נכנסים כאן במסגרת הזכאויות כאן

חנן פורת:       מדובר במענק נוסף של עוד 200 שקלים לכל זכאי שמעסיק את העובד הזר, כאשר גם פה בתוך ההסכם פירטנו מה התנאים בעצם שנדרשים למענק הזה, העובד הזר אמור להיות איתו באכלוס העצמאי שישה ימים בשבוע לפחות, רוב שעות היממה, כמו שאמרתי גם זכאי הסיעוד וגם העובד הזר הכל כאן צריך להיות מאושר וכדין

ישראל אייכלר: אני רוצה להבין, כל האנשים האלה שמנית חוץ מהנושא של העובד זר הם היו זכאים קודם? כל הדיון שלנו היום זה על העובד הזר הזיכוי הנוסף?     

חנן פורת: הם היו זכאים כן נכון, בדיוק הם היו זכאים מבחינתנו הם זכאים הם עונים על הגדרה של זכאי בהסכם כמו שהוא מנוסח היום, אנחנו הוספנו עוד הגדרה של זכאי סיעוד, אותו זכאי סיעוד מקבל תוספת של 200 שקלים

ישראל אייכלר: לא, שלא יחשבו אנשים שעד עכשיו נתנו רק לבריאים וצעירים

חנן פורת: לא לא ודאי

ישראל אייכלר: ופתאום אנחנו גילינו שיש נכים שזקוקים כולם קיבלו

חנן פורת: נכון, זכאי הסיעוד מקבל תוספת מענק

ישראל אייכלר: אנחנו עכשיו מדברים על הסועד בעצם, על העובד הזר שסועד אותם?     

חנן פורת: נכון, ומי שמקבל את המענק זה הזכאי סיעוד

ישראל אייכלר: הוא חייב להיות עובד זר?     

חנן פורת: כן, הוא חייב להיות עובד זר, גם בהגדרה שנותן לו שירות למעשה כמו שאמרתי

ישראל אייכלר: אם מישהו מעסיק עובד ישראלי בסיעוד אז הוא לא יכול להיות איתו?     

חנן פורת: מהניסיון שלנו כשנדרש למעשה שירותים של טיפול אישי טיפול סיעודי בזכאים האלה שישה ימים בשבוע לפחות מעל 12 שעות ביממה אנחנו מדברים על עובדים זרים

אלון שוסטר: אני רוצה לשאול אולי מהצד ההפוך, אני מניח שככל שהעובד הוא יותר סיעודי אין ויכוח, השאלה היא במדרגות הנמוכות של הסיעוד מי זכאי מי לא זכאי, מה קו התפר איפה התלבטתם?     

חנן פורת: לא, במדרגות הנמוכות של הסיעוד ברגע שהוא לא מעסיק עובד זר אם אני הולך לרגע לגמלת סיעוד, אם אותו זכאי לגמלת סיעוד לא מעסיק עובד זר, אז אין לו גם צורך במענק הזה

אלון שוסטר: זאת אומרת ההנחה שלכם שמה שנכון לימי שגרה נכון גם לימים האלו שהם מחוץ לבית, אגב יכול להיות שבמצבי חירום כאלו משתמשים הסדרים וצריכים להיות קצת יותר לארג'ים אבל אני מבין את הרציונל, רק תחדד לי את שאלת הסיוע, זאת אומרת מה הם כלי הסיוע למי שלא, אתם מניחים ש-100% מהעובדים שמלווים את האנשים הסיעודיים הם זרים, נכון? מי שהוא זכאי

חנן פורת: ברמות האלה שאנחנו מדברים בסוג המורכבות הסיעודית כן, התשובה היא כן

אלון שוסטר: בסדר בשביל זה יש ועדות מיוחדות ואני לא יודע מה

אלון שוסטר:  חברתי מפונה היא רוצה לומר משהו

דבורה ביטון: לא קודם כל אני באמת מברכת כי זה עובד מאוד יפה, אני פוגשת משפחות אני תקופה מסוימת גם הייתי גרתי בדירה, היום כבר החלטתי שאני פחות יעבוד קשה ואני בבית מלון, אבל יש פה שני דברים שצריך לקחת בחשבון, שהמפונים קודם כל משלמים, זאת אומרת אני הצטרכתי לשלם סכום לא מבוטל וזה לוקח לפי הפעימות בסדר, אבל צריך לראות מה קורה למפונים שלא מסוגלים לתת סכומים של 5,000 ו-6,000 ו- עשרת אלפים שקל פרק זמן

ישראל אייכלר: כמה זמן חודש? מתי מקבלים את הכסף?     

דבורה ביטון: זה בערך לקח משהו ששילמתי פרטי 9,000 שקלים והם נתנו את הפעימה עכשיו הם התחילו לתת אותה, אבל בסדר אני שואלת - -     

ישראל אייכלר: אבל עכשיו זה הולך כל חודש?     

דבורה ביטון: יש להם פרקים עכשיו, עד ה- 22 הם כבר אישרו

חנן פורת: יש לפי מספרי החלטות לפי תקופות כן

דבורה ביטון: כן, יש עכשיו עד 22 ראיתי את האישור

חנן פורת: נכון

דבורה ביטון: אבל משהו שעלה ופנו אליי לא מעט אימהות חד הוריות שאומרות, אני אמא חד הורית יש לי ילד, אם היה לי בן זוג אז הייתי מקבלת 200 שקל, זאת אומרת זה היה לי עוד 100 שקל, אז היה לי 400 שקל תקציב יומי, אבל בגלל שאני אמא חד הורית והבית עולה אותו מחיר אני מקבלת 300 שקלים, הרי צריך לזכור שאומנם זה לאכלוס, אבל בסוף זה לא נגמר באכלוס מי כמוך יודע, זה אתה קונה אוכל מוצרי ניקיון וכולי

דבורה ביטון:       והשאלה הנשאלת האם לגבי אימהות חד הוריות שזה באמת אולי לגביהם אולי אפשר לגבות בעוד 100 שקלים, כי אם היה להם בן זוג שתיים זה כבר 400 שקל אבל בגלל שהיא עם ילדה זה 300 שקל, אבל השכירות זו אותה שכירות

אלון שוסטר: הראשונים שמבינים את זה זה המלונות, הם עבור אדם יחיד שזכאי מקבלים 70%, אני מכיר את זה מהחשבונאות הכללית אני חבר קיבוץ, אז אדם יחיד מקבל תקציב יותר גדול מאשר חצי של זוג זה הגיוני, יש לו תקורות משותפות תקורות שהן קבועות

דבורה ביטון: בדיוק, כבוד היושב ראש צריך לחשוב בהיגיון, כי המון אמהות חד הוריות שאומרות לי תשמעי זה לא פייר, אם הוא היה גבר והוא היה בעלי אז הייתי מקבלת 400 שקל, בגלל שיש לי ילדה זה 300 שקל בסוף אני והזוג הזה שוכרים באותה מידה, השאלה אם לגבי האכלוס של חד הוריות או אלמנות לא משנה, האם לגביהם אפשר להקפיץ בעוד 100 שקלים, אז אם הם יקבלו 300 שקל והילד 100 שקל, אז זה הופך להיות אותם 400 שקל שמקבל זוג, ולדעתי הפערים הם לא כאלה גדולים

דבורה ביטון: אותי שכנעת

דבורה ביטון: כן יש לי המון פניות בנושא

ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול עוד שתי שאלות לגבי מה שעבד עד עכשיו, כמה אנשים פנו? כמה אנשים יש לכם שעברו לאכלוס עצמי?     

צחי חכמון: צחי חכמון ביטוח לאומי מינהל הגמלאות, בסופו של יום עד הנקודה הזאת שילמנו ל-85 אלף זכאים שהצהירו ועברו לאכלוס עצמאי

אלון שוסטר: אתה מדבר לא סיעודיים?     

ישראל אייכלר: לא לא כללית בתקופה

אלון שוסטר: כי סיעודיים יש 85 אני מעריך סתם זורק

צחי חכמון: סיעודיים יש לנו כ-500 סיעודיים שהצהירו וקיבלו מענקי אכלוס

אלון שוסטר: 500 שהם לא במוסדות?     

צחי חכמון: נכון, שקיבלו מענק אכלוס עצמאי בדיוק

ישראל אייכלר: זה גם טבעי, כי אדם כזה לא נוח לו במלון בשום אופן

אלון שוסטר: אבל יש כאלו שהתפנו, מן הסתם יש כאלה שהתפנו למוסדות סיעודיים נכון?      

צחי חכמון: לא יודע בוודאות, יכול להיות שהם לא הצהירו, או שהם פונו למלון או שהם פשוט לא התפנו ולא הצהירו על כך ולא ידעו

יולי תמיר: יש גם אנשים בכל מיני מוסדות לא רק במלונות כל מיני פתרונות אחרים

ישראל אייכלר: רגע בוא נשמע את הביטוח הלאומי

צחי חכמון: אבל בסופו של יום כרגע שילמנו ל-85 אלף זכאים שהצהירו על התפנות מאזור מגוריהם, והם לא במקום שנמצא במימון המדינה

ישראל אייכלר: וכמה שילמתם?     

צחי חכמון: 272 מיליון שקלים

ישראל אייכלר: 272 מיליון שקלים

אלון שוסטר: יישר כוח, שאלה אמרתם משהו חשוב, אמר לי מישהו במשרד התיירות נדמה לי, לא הולכים עם משטרה לחפש, אבל בעיקרון המימון הזה הוא למי שעזב את ביתו?      

צחי חכמון: נכון כן, מי שעזב את ביתו הצהיר על כך והוא לא שוהה במקום במימון המדינה

אלון שוסטר: זאת הזדמנות יושב ראש הוועדה זאת הזדמנות לומר לך לחזות פני העתיד, אני מקווה שהדברים יירגעו מתישהו אנחנו לא רואים עדיין את הקטע הזה, אבל התחלה התחלת דה גאולה, פעמי משיחונציק אנחנו יכולים להתחיל לראות ביישובים העורפיים

אלון שוסטר:       צריך לשים לב זה לאו דווקא לכם, אבל אבל צריך לעודד או נצטרך לעודד אוכלוסייה לשוב הביתה, בין היתר על ידי זה שלא נקפח את מי שעד עכשיו היה בחוץ ופתאום הוא מפסיק לקבל, יכול להיות שאיזשהו אינסנטיב כספי לתקופה מסוימת מוגבלת, כן אבל אנחנו נרצה את אנשים חזרה באזור ויהיה רגע שבו יהיה גם שיקול כספי כזה, בסדר כולנו בני אדם כולנו יהודים חלקנו הם יהודים

ישראל אייכלר: אני רוצה לאפשר ל - -     

יולי תמיר: יולי גת

ישראל אייכלר: כן והתפקיד?      

יולי תמיר: יושבת ראש ארגון קדם קהילות דיור למבוגרים

ישראל אייכלר: כן מה אתם אומרים?      

יולי תמיר: סיעודיים עברו חלקם למלונות שלא ממש התאימו להם ובאמצעות משרד הבריאות הועברו למוסדות סיעוד שיש להם התקשרות עם המדינה כ- 600 איש, ועצמאים ותשושים עברו גם למלונות בשלב ראשון וכרגע רובם עוברים לבתי דיור מוגן ובתי אבות בהתאם לבקשות שלהם לאזורי המגורים של הילדים בדרך כלל, ואנחנו עשינו הסכם עם המדינה עם משרד הרווחה ואנחנו קולטים אותם במקומות השונים

יולי תמיר:       פשוט בתי מלון היו פתרון ראשוני טוב מהיר אבל צריך להבין - -     

ישראל אייכלר: הם מארחים גם את העובד הזר הסיעודי?     

יולי תמיר: גם העובד הזר, במשרד הבריאות התשלום לעובד עדיין לא מצדיק את קיומו, נותנים 30 שקלים פר עובד וצריך לתת לו כלכלה מלאה רק זה עולה הרבה יותר, במסגרת ההסכם בדיורים מוגנים ובתי אבות הם משלמים 50% לעובד הזר על שהות העובד הזר עם המטופל או בן משפחה שמוגדר חי איתו ומוגדר כעובד

ישראל אייכלר: יש לי שאלה לביטוח לאומי, אם מישהו ירצה במקום האכלוס העצמי ירצה לעשות אכלוס עצמי בדיור מוגן, הסיוע לעובד הזר יחול גם עליהם?     

תאיר ראבוחין: תאיר ממשרד האוצר, לא אז אני אגיד משרד הרווחה ומשרד הבריאות באמת לקחו לאורך התקופה גם העבירו אנשים שלקח ככה זמן למצוא אותם בגלל שהם היו באמת במצבים שהצריכו טיפול מיוחד שהוא לא במלונות, גם יש באופן כללי מצוקה גדולה של מלונות נגישים במדינה, כלומר אז היה קשה למצוא להם מקומות, ועם הזמן משרד הרווחה הצליח להתאים להרבה מאוד אנשים גם דיור מוגן גם בתי אבות גם בתחום של הנכויות אבל זה ספציפית לזקנים, וככל שאדם מתפנה יחד עם העובד הזר שלו לצורך העניין בדיור מוגן, אז באמת כמו שצוין פה וגם זה אותו דבר על מלווה של אדם עם מוגבלות שמגיע לאיזשהו נופשון או לכל מיני פתרונות של משרד הרווחה, אז משרד הרווחה באמת מאפשר תשלום על המלווה הזה

ישראל אייכלר: כמה?     

תאיר ראבוחין: אז אני מכירה שעל המלווה יש איזשהו הסדר אני לא יודעת בדיוק כמה אבל איזשהו הסדר עם המקום

ישראל אייכלר: אבל היא אמרה שזה 50 שקל?     

יולי תמיר: לא, בבריאות זה 30 שקלים ברווחה זה 50% מהשהות של הזקן, שלזקן בדיור מוגן מממנים 500 ש"ח ליום

ישראל אייכלר: וזה יותר מ-100 שקל ליום?     

יולי תמיר: כן

ישראל אייכלר: אז זאת אומרת שאתם מכוסים פחות או יותר? אם אתם מוסיפים ברווחה 100 שקלים?     

יולי תמיר: ברווחה בזקנים הזכאים כן

תאיר ראבוחין: נכון 200 שקלים

ישראל אייכלר: 200 שקלים?     

תאיר ראבוחין: 250 שקלים

ישראל אייכלר: 	אז כמה 100 שקלים או 200 שקלים, כמה אתם?     

יולי תמיר: עובד זר בדיור מוגן עם זקן זה 250 שקלים, ובבית אבות 175 שקלים

ישראל אייכלר: אז אתם מכוסים

עדה מימון: גם האדם עצמו לא מקבל בעצם מביטוח לאומי

יולי תמיר: נכון, המדינה משלמת ישירות

תאיר ראבוחין: נכון, כל מי שנמצא במימון המדינה לא זכאי למענק - -     

ישראל אייכלר: אז אם הם מכוסים אז אין לנו בעיה

ישראל אייכלר:       אז מה אנחנו צריכים לקרוא את הסכם ולאשר?     

עדה מימון: אנחנו צריכים לקרוא את ההסכם כן, ויש לנו כמה הערות לנוסח תוך כדי

דבורה ביטון: כבוד היושב-ראש - -     

ישראל אייכלר: את רוצה שאני אתייחס לזה? אני אתייחס לזה

דבורה ביטון: כן משום שיש לי המון פניות, מדובר לא בכמויות

ישראל אייכלר: לא, לא זה צריך להיות ספציפי, ביטוח לאומי מכיר כל אחד מהמקרים, אם מדובר באלמנה שהיא מתחת לשכר המינימום ואנחנו יודעים שאין לה מה לאכול וזה מכביד לה על הזה - -     

דבורה ביטון: לא אנחנו מדברים על האכלוס, מה קשור?     

ישראל אייכלר: על האכלוס אני מדבר, והיא צריכה סיוע נוסף על האכלוס יכול להיות שצריך לעשות את זה, אבל אם היא מרוויחה כסף - -     

דבורה ביטון: אבל היא עדיין משכירה את הבית היא בטח לא מרוויחה

ישראל אייכלר: לא משכריה את הבית, היא מרוויחה כסף ולפעמים יש לה יותר הכנסה מאשר אותו זוג שכן מקבל את ה- 200 שקל

דבורה ביטון: אבל מה זה רלוונטי גם לי יש הכנסה? היא ההפך

ישראל אייכלר: חלילה שלא תהיי חד הורית, אבל אם את תבואי ותגידי אני חברת כנסת מקבלת ברוטו את יודעת כמה, אבל אני חד הורית אני צריכה לקבל כפול

דבורה ביטון: היא לא צריכה לקבל כפול, צריך להתייחס שהילדה שנמצאת או הילד הוא שווה 200 שקלים ולא 100 שקל, כן אז אולי או חד הורית או אלמנה שיש לה ילד, אז הילד הראשון ייחשב 200 שקל והשאר 100 שקל 100 שקל

ישראל אייכלר: את לא הבנת מה שאמרתי? כי אני הבנתי מה שאת אומרת

דבורה ביטון: אוקי אז אני לא מבינה מה התשובה

ישראל אייכלר: אז תביני מה שאני אומר, שזה מוצדק היחס המיוחד לחד הורי במקרה שאין לה כסף אז זה מוצדק הטענה שאומרת שצריך לשקול אותה, אבל אם יש לה כסף לפעמים כמו זוג או לפעמים יותר מזוג, יש הרבה זוגות שאין להם הרבה כסף שמעת עליהם בטח את מכירה אותם מקרוב, אז לעשות אבחנה לפי ההכנסה אני בעד, לפי מעמד מגדרי לא

דבורה ביטון: אז למה לא בודקים את זה על כל האוכלוסייה, למה היא צריכה להיות שונה?     

ישראל אייכלר: שיבדקו

אלון שוסטר: מכיוון שאנחנו מדברים דיבור שהוא לא רלוונטי דווקא להסכם הזה

ישראל אייכלר: חבר הכנסת, אתה רוצה להגיד משהו תגיד

אלון שוסטר: כן כן, אני אגיד בעניין הזה אני חושב שכן ראוי שאתם תיזמו אני מניח שאתם קרובים אצל מקבלי ההחלטות ואפשר ליזום את ההחלטה של תוספת לפחות תוספת של 100 שקל, כדי לייצר מצב שהם או הורה וילד ביחד יש להם 400 שקל, אני חושב שהדבר הזה הוא הגיוני הוא הגון

תאיר ראבוחין: אנחנו לא הכרנו את זה נבחן את זה נבדוק את הנתונים

דבורה ביטון: הרעיון הוא שהשניים הראשונים יהיו שווים 200 שקלים לא משנה אם זה בעל או ילד, לאחר מכן 100 שקל, 100 שקל

עדה מימון: טוב אז אני אתחיל לקרוא את ההסכם תיקון הסכם, זה התיקון להסכם בעצם שאושר פה בוועדה שהיה בוועדה בהתייעצות לפני שבועיים אם אני לא טועה

עדה מימון:                תיקון הסכם בדבר מתן מענק אכלוס עצמאי לתושבים שהתפנו מבתיהם או שיצאו מבתיהם להתרעננות במסגרת מלחמת חרבות ברזל  לפי חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 בתוקף הסמכות לפי סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995 , ולאחר התייעצות עם ועדת העבודה והרווחה של הכנסת ועם המועצה, תיקון הסכם בין המוסד לביטוח לאומי לבין ממשלת ישראל, בדבר מתן מענק אכלוס עצמאי לתושבים שהתפנו מבתיהם או שיצאו מבתיהם להתרעננות במסגרת מלחמת חרבות ברזל, כפי שיובא בתוספת     תוספת  תיקון הסכם בדבר מתן מענק אכלוס עצמאי לתושבים שהתפנו מבתיהם או שיצאו מבתיהם להתרעננות במסגרת מלחמת חרבות ברזל      שנערך ונחתם בירושלים ביום _______ התשפ"ד (____ בנובמבר 2023)     בין: 	ממשלת ישראל בשם מדינת ישראל (להלן – הממשלה), המיוצגת על ידי יהונתן רזניק סגן בכיר לחשב הכללי במשרד האוצר וויקטוריה סלין חשבת בכירה במטה החשב הכללי במשרד האוצר     	מצד אחד     לבין:	המוסד לביטוח הלאומי (להלן – המוסד) המיוצג על ידי ירונה שלום, ממלאת מקום המנהל הכללי של המוסד וירון ישראלי חשב המוסד     		מצד שני     הואיל:	וביום כ"ז בתשרי התשפ"ד (12 באוקטובר 2023) התקבלה החלטת ממשלה מס' 950 שעניינה "תכנית פעולה לאומית לביצוע פינוי אוכלוסייה המצויה בסמוך לגבול רצועת עזה וקליטתה – חרבות ברזל", וביום ג' בחשוון התשפ"ד (18 באוקטובר 2023) התקבלה החלטת ממשלה מס' 975 שעניינה "תכנית פעולה לאומית לביצוע פינוי אוכלוסייה בגזרת הצפון (0 עד 5 ק"מ מהגבול) וקליטתה – מלחמת חרבות ברזל", וביום ד' בחשוון התשפ"ד (19 באוקטובר 2023) התקבלה החלטת ממשלה מס' 978 שעניינה "סיוע המדינה לתושבי העיר אשקלון לאור מלחמת חרבות ברזל", וביום ח' בחשוון התשפ"ד (23 באוקטובר 2023) התקבלה החלטת ממשלה מס' 988 שעניינה "סיוע המדינה לתושבי יישובי הדרום המצויים בטווח של 0 עד 7 ק"מ מגבול רצועת עזה ותושבי העיר שדרות לאור מלחמת 'חרבות הברזל' ותיקון החלטות ממשלה", וביום י"ד בחשוון התשפ"ד (29 באוקטובר 2023) התקבלה החלטת ממשלה מס' 1006 שעניינה "הארכת סיוע המדינה לתושבי יישובי הדרום המצויים בטווח של 0 עד 7 ק"מ מגבול רצועת עזה, תושבי העיר אשקלון ותושבי יישובי הצפון בטווח של 0 עד 5 ק"מ מגבול לבנון לאור מלחמת 'חרבות הברזל' ותיקון החלטות ממשלה", וביום ח' בכסלו התשפ"ד (21 בנובמבר 2023) התקבלה החלטת ממשלה מס' 1074 שעניינה "הארכת סיוע המדינה לתושבי יישובי הדרום המצויים בטווח של 0 עד 7 ק"מ מגבול רצועת עזה, לקשישים ומחוסרי עורף משפחתי תושבי העיר אשקלון ולתושבי יישובי הצפון בטווח של 0 עד 5 ק"מ מגבול לבנון לאור מלחמת 'חרבות הברזל' ותיקון החלטת ממשלה", במסגרתן הוחלט על פינוי תושבים מבתיהם והוצאת תושבים להתרעננות במסגרת מלחמת חרבות ברזל ועל מתן מענק אכלוס עצמאי, כמפורט באותן החלטות;      הואיל:	וביום י"ז בחשוון התשפ"ד (1 בנובמבר 2023) נחתם בין הצדדים הסכם מכוח סעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב] התשנ"ב-1995, לאחר התייעצות עם מועצת המוסד ועם ועדת העבודה והרווחה של הכנסת, אשר פורסם ביום י"ח בחשוון התשפ"ד (2 בנובמבר 2023), בדבר מתן מענק אכלוס עצמאי לתושבים שחויבו להתפנות מבתיהם או שיצאו מבתיהם להתרעננות במסגרת מלחמת חרבות ברזל, בהתאם לאמור בהחלטות הממשלה (להלן – ההסכם העיקרי);      והואיל: וביום ד' בכסלו התשפ"ד (17 בנובמבר 2023) התקבלה החלטת ממשלה מס' 1071 שעניינה "סיוע המדינה לתושבי האזורים המפונים הזכאים לקצבת סעד ומעסיקים עובד זר ותיקון החלטת ממשלה", שבמסגרתה הוחלט על הרחבת מענק אכלוס עצמאי כך שזכאי לקצבת סיעוד אשר מעסיק עובד זר בתשלום וברישיון, יהיה זכאי לתשלום נוסף בסך של 200 שקלים חדשים ליום, בעד שהות העובד הזר במקום האכלוס העצמאי;   והואיל: וברצון הצדדים לתקן את ההסכם העיקרי; והואיל: והמוסד מוכן לבצע את התיקון לתשלום מענק האכלוס העצמאי בהתאם להוראות הסכם זה, לאחר שהתמלאו התנאים האמורים בסעיף 9 לחוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה – 1995

עדה מימון:      לפיכך הוסכם והותנה בין הצדדים כדלהלן: 

ישראל אייכלר: אני רוצה בסעיף הזה אולי את רשות חברי הכנסת להוסיף פה איזושהי ועדה בביטוח הלאומי, שבמידה ויש משפחה שיש סיעוד מלא והוא לא עובד זר הוא אזרח ישראלי, אז שגם הוא יוכל לקבל אישור מיוחד לזכאות, לא יתכן שאנחנו נעשה חוק להפלות את הישראלי באשר הוא ישראלי

עדה מימון: רגע אני רוצה לשאול, אם יש עובד שהוא לא עובד זר הוא יוכל להגיש עבור עצמו את הבקשה למענק אכלוס? כלומר אם הוא לא עובד והוא אזרח, הוא בעצם זכאי להגיש נכון?     

חנן פורת: אם הוא מפונה גם כן והוא נמצא באכלוס עצמאי הוא כבר מקבל את ה-200 שקלים האלה, אז אין צורך

עדה מימון: גם אם האכלוס העצמאי הזה הוא לכאורה יחד עם אותו מעסיק שלו?     

חנן פורת: כן כי הוא מקבל את ה-200 שקלים האלה אז למעשה אין צורך

ישראל אייכלר: לא, אבל הוא לא גר במקום שפונה, הוא גר בירושלים והלך להיות עובד סיעודי?     

דבורה ביטון: אולי מטפל סיעודי, לרשום מטפל

עדה מימון: אם הוא לא חי עם הזקן - -     

ישראל אייכלר: לא הוא חי איתו הוא נמצא איתו אבל הוא לא מאזור מפונה, מה שאני לא רוצה שיהיה פה תקדים שתהיה חקיקה ששוללת את העובד הישראלי לעומת עובד זר

דבורה ביטון: לכן זה צריך להיות מטפל סיעודי - -     

ישראל אייכלר: שהם יתנו אישור מיוחד לא אכפת לי שזה יהיה חריג

דבורה ביטון: אבל לא חייב מיוחד, אפשר להגדיר את זה ולא לטרטר את אותו המטפל, אפשר לרשום עובד זר ו/או מטפל סיעודי, כשאתה מטפל סיעודי זה בעצם העבודה של עובד זר, בדיוק שהוא מוכר גם הרי המטפלים האלה גם מוכרים בביטוח לאומי

ישראל אייכלר: כדי להקל על הביטוח הלאומי, אני מוכן לאפשר שהם שידקקו לאישור מיוחד

עדה מימון: פר מקרה

ישראל אייכלר: כן פר מקרה, אני מוכן להקל עליכם באופן שזה יהיה פר מקרה לא כללי כל אזרח ישראלי, הוא יצטרך להגיש בקשה ולהוכיח כמובן שהוא העובד הזר

צגה מלקו: למה רק עובד זר, עובד זר למה? צריך להיות עובד

ישראל אייכלר: אז זהו, אני מבין שהם לא רוצים שכל אחד יבוא, כל אחד ישים גלגל ספייר ולהגיד אני גם, אני מבין אתכם

תאיר ראבוחין: בן אדם שחי 24/7 שמועסק במשק הבית

ישראל אייכלר: 24/7, אז אם יש דבר כזה והוא יבקש את זה שאתם תוכלו לתת לו אישור שהוא יקבל

תאיר ראבוחין: לא, אבל הפתרון לזה הוא פשוט וזה שינוי כתובת, כלומר אנשים שהיום הכתובת שלהם במקומות הלא נכונים, נגיד אדם שחי בשנים האחרונות בכפר עזה והכתובת שלו במקרה בירושלים, אנחנו לא נתאים לו את ההסכם הוא צריך לשנות את הכתובת שלו אם הוא אכן חי בכפר עזה

ישראל אייכלר: אני כן רוצה, אני רוצה שלא יהיה מצב שרק עובד זר יכול לקבל, בעיניי זה אפליה

דבורה ביטון: הייתי מוסיפה ו/או

תאיר ראבוחין: כתובת של אדם אמורה להיות במקום המגורים שלו

ישראל אייכלר: או קיבל אישור שהוא אכן המטפל

דבורה ביטון: כל מטפל סיעודי הוא מוכר בביטוח לאומי, אז אפשר להביא אישור מהביטוח הלאומי

תאיר ראבוחין: יושב הראש אם אפשר רק, המהות של התיקון הזה הוא לאפשר לאנשים שחיים בבית האדם הסיעודי

ישראל אייכלר: אנחנו הבנו, מה אנחנו מפגרים? צריך להגיד את זה ארבע, חמש פעמים בשיחה אחת? את עצמך אמרת את זה ארבע פעמים אני לא רוצה לשמוע את זה עוד פעם, בפרט שאת מייצגת את האוצר ולא את הביטוח הלאומי, כי אני יודע את מה האינטרסים של האוצר

חנן פורת: אבל שוב אני אומר מהניסיון שלנו אין מקרים כאלה

ישראל אייכלר: אם יהיה מה אכפת לך שיהיה אישור שאם יקרה והוא יקבל אישור אז תוכל לתת לו את זה

עדה מימון: השאלה אם אפשר יהיה באמת להוסיף בסוף, לא להיכנס לתוך ההגדרות ולהוסיף עכשיו איזה שהיא ישות שמבחינתכם לא אתם אומרים שזה לא קיים, בוא נוסיף סעיף בסוף שאומר שאדם שפונה במסגרת אכלוס עצמאי, ומעסיק עובד שעומד בתנאים

חנן פורת: עובד ישראלי שלא פונה במסגרת אכלוס עצמאי

עדה מימון: נכון, אבל עומד בתנאים של השישה ימים בשבוע בסיוע בעבודות היום-יום, יוכל לפנות ולקבל את התוספת לתשלום למענק להחלטת - -     

חנן פורת: זה בעיה גם לבדוק את הדברים האלה, אם זה עם העובד הזר אני יכול לבדוק מול רשות האוכלוסין וההגירה שיש את ההיתר להעסקת עובד זר, יש את הציוות, יש לעובד הזר הרישיון - -     

דבורה ביטון: כן אבל כמה מטפלים ישראלים שמטפלים באנשים עם מוגבלויות?     

ישראל אייכלר: חברת הכנסת ביטון נתנה לך את התשובה שאני רציתי לתת, אתה בעצמך אומר שהם בודדים, על בודדים לא תוכלו לבדוק אם זה נכון או לא?     

חנן פורת: כן אבל הוא אמור גם לגור בבית של הזקן, כלומר גם במשרד הפנים הכתובת שלו?     

ישראל אייכלר: לא על ידי משרד הפנים תבדוק, תבדוק בשטח האם באמת

דבורה ביטון: אני חושבת רגע אבל ביטול לאומי לא מכיר בעובדים? אתם משלמים להם משכורת

חנן פורת: אני יודע אני אסביר רגע, עובד זר מתגורר בבית הזכאי הרי, אם אנחנו מדברים על גמלת סיעוד עובד זר מתגורר בבית הזכאי, כדי שאותו עובד ישראלי יהיה זכאי לאותם תנאים כמו שאתם מבקשים שהעובד הזר יהיה, אז גם צריך למעשה לגור שם זה חלק מהבקרות שאנחנו צריכים לעשות

דבורה ביטון: אומרת היועצת, זה בדיוק כמו שאתם מתייחסים לעובד זר רק שהוא לא יהיה זר

אלון שוסטר: אתה מתכוון לגור בשגרה ביישוב המקורי?     

חנן פורת: ביישוב המקורי בביתו של הזכאי סיעוד

אלון שוסטר: יכול להיות מצב שבו ואני מכיר חקלאות, עוזבים מלא חברה עובדים זרים עוזבים ומגיעים עובדים ישראלים, זאת אומרת יכול להיות מצב שהעובד הזר עזב, פונה, נהרג לא עלינו נחטף וכולי ועובד ישראלי מחליף אותו?      

חנן פורת: אתה לא תמצא עובדים ישראלים שמחליפים את העובד הזר במורכבויות האלה של הטיפול הסיעודי, בגלל זה אנחנו גם - -     

ישראל אייכלר: אני מסכים עם מה שאתה אומר ובכל זאת אני רוצה שאם יש מקרה כזה, ואתה בעצמך אומר שזה בודדים שלא יהיה חסום בגלל היותו ישראלי, מספיק אנחנו סובלים מהאזרחות הישראלית שלנו

אלון שוסטר: יש פה משהו איזה בקשה סמלית אולי של הוועדה לאפשר את זה

דבורה ביטון: לא כבוד היושב ראש צודק, יש פה סוג של אפליה, אתם מגבילים את זה

אלון שוסטר: הם טוענים שבפועל אין אפליה כי אין מצב כזה

דבורה ביטון: של מגדר מסוים זה בעייתי

יולי תמיר: אני רק רוצה לומר שבשל העלויות הכבדות של עובדים זרים לא פעם בן משפחה הופך להיות העובד 24/7 הוא ישראלי 24/7 מתגורר עם הזקן ומטפל בו, ולא משנה כתובת כי יכול מאוד להיות שהבית שלו במקום אחר, יש לו זכאויות להנחה בארנונה והוא לא משנה כתובת

חנן פורת: את רק מחזקת את העמדה שלי ואת הטענה שלי, שאותו עובד אני לא יכול שהוא יגור בכתובת אחרת והוא יחשב כמו עובד זר

יולי תמיר: הוא לא גר בכתובת אחרת, הכתובת שלו בתעודת זהות היא שונה, הוא גר עם הזקן ויש הרבה אולי לא הרבה אבל יש מקרים כאלה

חנן פורת: אז זה בעייתי מאוד

יולי תמיר: עלויות עובד זר מאוד גבוהות ובני משפחה לא פעם הופכים להיות העובד הזר

חנן פורת: אמרתי את הדברים

יולי תמיר: אבל זה עדיין באמת עונה לקריטריון של לא להפנות ישראלים שמטפלים בזקן

ישראל אייכלר: חברת הכנסת מלקו

צגה מלקו: תודה, אני רוצה לחזק מה שאתה אמרת גם חברתי, כי לא יכול להיות שאנחנו מחוקקים חוק ומפלים את הישראלים

חנן פורת: אני לא מפלה כי הם לא נמצאים שם

צגה מלקו: רגע לא נמצאים אתה לא יכול להשאיר את זה התנאים כן אותם התנאים, אתה מקשיב לי בבקשה, התנאים אותם התנאים אבל אתה לא יכול להפלות אותו אין דבר כזה

חנן פורת: אני לא מפלה אותו כי אם הוא באמת שינה את הכתובת כמו שצריך אז הוא מפונה גם כן, הוא מקבל את ה-200 שקלים בעצמו

צגה מלקו: תקשיב לי, כמו שעובד זר חי איתו והכל, אני מסכימה איתך מבחינת התנאים אבל אתה לא יכול להפלות אותו

חנן פורת: אני לא מפלה אותו

צגה מלקו: אז לכן גם אם זה לא הרבה אבל חייבים להתערב, אין דבר כזה לא יכול להיות

חנן פורת: אני אסביר עוד פעם, אם הוא מטפל בזכאי והוא גר איתו, אז הוא מקבל מענק אכלוס מכוח עצמו, איפה האפליה?     

צגה מלקו: אני הבנתי אותך אתה לא צריך לחזור אני הבנתי אותך, אותם התנאים שעובד זר עושה אותו, אם ישראלי עושה אותו צריך להיות בחוק, למה לרשום עובד זר?     

חנן פורת: אבל כל הרעיון הוא שהעובד הזר לא מקבל את המענק בכוח עצמו, מי שמקבל כאן את המענק זה הזכאי סיעוד עבור המעסיק, אז בעצם יהיה פה מענק נוסף שאין לו הצדקה

צגה מלקו: רגע, אם יש ישראלים שרוצים באותם התנאים לגור ולעבוד איתו ולהיות איתו, למה שהוא לא אפשרי

חנן פורת: אז הוא מקבל מענק אכלוס עצמאי, הוא זכאי

צגה מלקו: לא, אבל למה פה כמו שאתה רושם עובד זר, תרשום שגם ישראלי שיכול לעבוד

חנן פורת: כי הישראלי זכאי, הישראלי זכאי למענק לפני התיקון הזה, לפני ההרחבה הזאת

ישראל אייכלר: אם הוא היה גר קודם אתה צודק, אבל הוא עכשיו רוצה לגור איתו, מה אתה עושה?     

דבורה ביטון: מה הבעיה אם הכתובת שלי בירושלים ואני הולכת לעבוד כמטפלת, למה אני צריכה לשנות את כתובת האם שלי?     

ישראל אייכלר: יש אלפי אנשים שגרים בעיר אחת ועובדים בעיר אחרת

חנן פורת: כן, אבל העובד הזר גר בבית של הזכאי, זה כל הרעיון הוא נותן לו שירות שישה ימים בשבוע רוב שעות היממה, עובד ישראלי לא עובד את המעל 12 שעות האלה

דבורה ביטון: מאיפה יש לכם את הנתונים האלה?     

חנן פורת: אנחנו מכירים את הזכאים שלנו של גמלת סיעוד

צגה מלקו: למה לעשות הכללה?     

דבורה ביטון: אז רגע אם אין כאלה, יש לי שאלה, אם אין כאלה לשיטתך מה מונע ממך שאנחנו נתקן, הרי אם אין כאלה גם לא יבקשו

חנן פורת: אני לא אוכל לאכוף את הדבר הזה שאני באמת משלם, אני לא אוכל לוודא שאני משלם באמת למי שנותן שירות לסיעודי מורכב, שישה ימים בשבוע רוב שעות היממה, גר איתו וגם מעבר ל-12 שעות האלה הוא עומד לרשות הזכאי, אני לא מכיר מקרים כאלה

דבורה ביטון: כבוד היושב ראש אני רוצה שתהיה איתי רגע, הוא אומר שלשיטתו אין ישראלים הוא לא מכיר, אז אני שואלת מה מונע כן שנגבה הרי מי שלא מכיר הם לא ישלמו לו, אז מה מפריע לך שבחוק אנחנו לפחות נדע שלא הפלנו, כלומר איפה אתם רואים את הבעיה שלכם?      

ישראל אייכלר: אני מסכים לכל מילה שאמרת

דבורה ביטון: את כל הדברים כאן אני יכול לבדוק ולהציב את הנתונים, לגבי עובד ישראלי שעכשיו פתאום החליט שהוא עכשיו הולך לעזור לזכאי סיעודי בתנאים האלה כמו שציינתי, אני לא אוכל לבדוק את זה, אין לי אפשרות להצליב את זה עם רשות האכיפה, אין לי אפשרות לבדוק את זה

דבורה ביטון: למה הראש של הביטול לאומי שכולם גנבים שקרנים עבריינים, למה אתה צריך לבדוק אותו?     

חנן פורת: ממש לא, ממש לא זה לא הגישה, זה לא הגישה

אלון שוסטר: רגע אז בוא נמיר את השאלה, למה יקרה במצב ההיפותטי שיהיה מצב ומישהו יגיד אני ישראלי ואני עובד מה תעשו במקרה הזה?     

חנן פורת: כמו שאמרתי הוא מקבל את המענק אכלוס בכוח עצמו

אלון שוסטר: לא, אבל נגיד שהם התפנו לתל אביב והוא גר ברמת גן מראש, המינימום זה להגיד אנחנו נבחן את זה פרטנית ואנחנו נמצא את הדרך כדי לאפשר לו לחיות יחד

דבורה ביטון: אני לא מבינה למה כולם הופכים להיות חשודים ושקרנים וזה בדיוק מה שקורה בוועדות, וזה משהו זה דפוס כזה - -     

ישראל אייכלר: אני רוצה להיעזר היות והביטוח הלאומי טוען שהוא לא מכיר ולא יודע, אז אני רוצה לבקש ממך שאת כן יודעת, את וודאי מכירה אנשים שעובדים אצלכם בדיור המוגן במוסדות שלכם אנשים שאינם עובדים זרים והם עובדים 24/7 עם הזה, אז איך אתם בודקים את הדבר הזה?     

יולי תמיר: בדיורים המוגנים בדרך כלל אין סיטואציות כאלה זה רק עובדים זרים, זה יותר בקהילה בני משפחה שלא מסוגלים לא לעבור לדיורים מוגנים ולא לא להעסיק עובד זר, זה בודדים אבל קיימים ילדים שגם בשל המצוקה הכלכלית וגם בשל העלויות הכבדות מחליטים לעבור לגור עם ההורה ולעבוד בזה כעבודה עיקרית

ישראל אייכלר: ואיך אפשר להוכיח את זה אם זה נכון או לא נכון?     

יולי תמיר: זה שאלה טובה אני לא בטוחה שיש לי - -     

עדה מימון: הוא כן זכאי לגמלת סיעוד בדרגה הכי בעצם גבוהה מבחינתכם, גם אם אין לו עובד זר ובן המשפחה בא לסייע, לא ניתן את זה לכל אחד אלא רק למי שזכאי לגמלת הסיעוד זו הכוונה? זה כן יש לכם דרך לבדוק

חנן פורת: מבחינת הסיעוד גם כדי שבן משפחה מטפל יחשב כבן משפחה מטפל, הוא צריך להיות רשום אצל נותן שירותים, זה גם זה לא שהוא אומר אני עכשיו "העובד הזר שלו" זה לא הוא צריך להיות רשום

עדה מימון: אז כן יש לכם דרך להתחקות אחריו

ישראל אייכלר: הוא עובד בחברת סיעוד ואתם יכולים לעקוב אחרי חברת הסיעוד אם היא מדווחת אמת או שקר?     

גליה ימין: את מפלה את מי שבעצם לא זכאי לגמלת הסיעוד בגלל מבחן הכנסה, אם את מכפיפה את זה רק לגמלת סיעוד אז יש לנו א' עוד גמלאות ואת מי שבאים - -     

עדה מימון: לא, זכאי לגמלת סיעוד או למקבילות כמובן

ישראל אייכלר: טוב אני חושב שאנחנו סיימנו את הוויכוח, אני לא שומע נימוקים חדשים לכן אנחנו רוצים להגיע להחלטות, ואני מבקש מהיועצת המשפטית להוסיף להסכם הזה את האפשרות הזאת שהביטוח הלאומי היא תדע דרך חברת הסיעוד היא תדע את הדרך לעקוב על זה, תבדוק האם אכן זה נכון ואז היא נותנת לו אישור, איזה נוסח שהיא תקבע אני לא נכנס לניסוחים משפטיים, שאנחנו נהיה בטוחים שהאיש הזה באמת הוא עובד זר אבל הוא לא זר, ואז הם יתנו אישור זה לא משהו נורמטיבי אני יודע שהם אומרים שכמעט אין כאלה, אבל אם יש אחד כזה שהוא יוכל לקבל, לא יכול להיות שאנחנו נגביל את האזרחים הישראלים מהעיסוק הזה, זה גם סותר את חוק חופש העיסוק

דבורה ביטון: יש הרבה אחיות ואחים שזה עבודה נוספת שהם נשארים לשינת לילה, אז מה קורה איתם?     

חנן פורת: אבל עוד פעם זה שינת לילה זה לא עונה על ההגדרה, אנחנו חוזרים לזה שאין מקרים

ישראל אייכלר: השאלה אם אתם מוכנים לזה או לא

דבורה ביטון: הרי יש הרבה מטופלים שיש להם אחים או אחיות לא אחיות בדם אלא במקצוע שמגיעים לטיפול ולינה זה נקרא כמו שמירה פרטית בזמנו, אני זוכרת שאני הייתי אחות הייתי הולכת לבית חולים ומטעם המשפחה משגיחה על המטופל, אני מניחה שיש כאלה שגם ביומיום כי אני רואה כל הזמן פרסומים כאלה

דודו קובסניאנו: אבל על זה את מקבלת שכר לא קשור, על זה את מקבלת שכר

דבורה ביטון: אבל גם המטפל מקבל שכר, גם המטפל זר מקבל, השאלה האם למטופל מגיע את ה-200 שקל על זה שיש לו את הזה, אני מנסה להיכנס להיגיון של המקרים שקיימים

ישראל אייכלר: אם צריך הפסקה של 5, של 10 דקות – אני מוכן, אני רוצה שהיועצת המשפטית תגיע לניסוח נוסח אולי גם אתם תסכימו, ואם נגיע להסכמה אז נוכל לאשר, אז הוועדה יוצאת להפסקה עד 11:55

ישראל אייכלר: אנחנו חוזרים מההפסקה של הדיון שהיה בקשר לתיקונים בהסכם לגבי עובד זר, חברי הכנסת כולם התקוממו נגד ההגדרה של עובד זר ששולל מהאזרח הישראלי את הזכות להיות עובד סיעודי ולקבל, הטענה של משרדי האוצר והביטוח הלאומי היה שאדם יכול לעבור לגור שמה לרשום במשרד הפנים, במבחן של המענק הזה הוא איפה הוא גר במשרד הפנים אז שהוא ילך וירשום

ישראל אייכלר:      אנחנו רצינו שהם יוכלו לקבל אישור מוקדם זאת אומרת שהעובד יצטרך לקבל אישור מוקדם, כי הטענה של המשפטנים של משרד האוצר הייתה, למה אני צריך להגיד מה הייתה הטענה תגידו אתם מה הטענה שלכם

תאיר ראבוחין: אז אני אגיד בעקבות באמת המהלך הזה שהממשלה הלכה אליו הצהרות של אנשים בשביל באמת לתת מענה מיטבי לאזרחים ומהיר ונטול בירוקרטיה, אז על סמך הצהרות באמת שולמו מענקים לאנשים ולאחר מכן נשכרה על ידי החשב הכללי במשרד האוצר איזושהי חברה שהלכה ובדקה והצליבה בין ההצהרות, כלומר בין התאריכים שאדם הצהיר שהוא היה לצורך העניין בדירה שכורה או מחוץ לבית שלו, מול הזמנים שאנשים היו בכל מיני פתרונות דיור לרוב מלונות שממומנים על ידי המדינה

תאיר ראבוחין:       ונמצא בבדיקה הזאת שיש אלפי אנשים שבמובן כזה או אחר ההצהרות והנתונים בשטח לא תאמו אחד לשני בין אם לגבי כל התקופה, כלומר חודש שלם שבן אדם היה במלון אבל הצהיר שהוא נמצא במקום אחר או על חלקים מהתקופה

תאיר ראבוחין:       חוץ מזה אין לנו כרגע איך לבדוק, אנשים שנמצאים בביתם כלומר נשארו לדוגמא באשקלון או באיזה שהיא עיר במקום שכרגע מפונה וזכאי למענק אבל מצהירים בעצם שהם נמצאים במקום אחר וזכאים למענק זה רובד נוסף של עשרות אלפי אנשים שאין לנו כרגע ועובדים על ניסיונות איך לבדוק את זה אבל אין לנו כרגע יכולת לבדוק את האוכלוסייה הזאת אבל כן נמצאו אלפי אנשים שדיווחו אחרת ממה שתועד במלונות שהם שהו בהם

ישראל אייכלר: ומה זה קשור לגבי העובדים הזרים?     

תאיר ראבוחין: לא, אז החשש הנוכחי זה ברגע שמאפשרים הצהרה נרחבת יותר

דבורה ביטון: הם שהו במלונות והם דיווחו שהם בבתים?     

תאיר ראבוחין: כן

ישראל אייכלר: מדברים על אלפי אנשים, כמה אלפי אנשים מצאתם?     

תאיר ראבוחין: כקרוב ל-10 אלפי אנשים חוסר ההתאמה לא היה - -     

דבורה ביטון: יכול להיות שאמרו להם אכלוס והם לא הבינו

תאיר ראבוחין: גם יכול להיות לגמרי הכל יכול להיות, גם יכול להיות שבאו אנשים שעזרו לאחרים למצות זכויות והטעו אותם אבל זאת במבחן התוצאה, החשש בסדר זה יכול להיות שזה נעשה בתום לב אבל עובדתית קרוב ל-10 אלפים אנשים באופן כזה או אחר דיווחו לא בצורה מדויקת, והחשש שאנחנו כרגע מציגים הוא שברגע שיתאפשר להצהיר על אדם נוסף כמטפל שהוא לא עובד בקריטריונים שאנחנו כרגע מציגים בהסכם, אז החשש שאנשים יבחרו באופציה הזאת פשוט כי הם כרגע שוהים בבית ילדיהם וכל מיני דרכים שאפשר להציג את הדבר הזה שהוא לא באמת מצדיק מענק אכלוס עצמאי, כי האדם הנוסף הזה פשוט חי בביתו

תאיר ראבוחין:       והאמירה כרגע שככל שהאדם באמת סועד שישה ימים בשבוע ועובד עבור אותו אדם סיעודי גם אם הוא לא זר אז הכתובת שלו אמורה להיות שם כי זה בפועל מקום המגורים שלו, ועל כן הוא יהיה זכאי למענק, והתיקון כרגע רק מנסה להשוות את התנאים של העובדים הזרים שעובדים לאזרחים הישראלים

ישראל אייכלר: מה שהם מציעים אני אתרגם אתכם, הם מציעים - -      

דבורה ביטון: אני אמרתי בגלל שמדובר בחוק כמו שכבוד היושב ראש אמר זה בעייתי

ישראל אייכלר: כן אבל הם מציעים שאם יהיה בן אדם באמת ישראלי שעושה את העבודה הזאת, שיואל בטובו לגשת למשרד הפנים ולהעביר את הכתובת שם ואז הוא מקבל את זה אוטומטית

דבורה ביטון: הבעיה שאתה מגביל אותו הוא חייב להעביר

תאיר ראבוחין: הוא באמת פשוט חייב לחיות בבית של הזכאי

ישראל אייכלר: הוא חייב לרשום, הוא חייב לעבור במילא כי הוא צריך לעבוד שישה ימים בשבוע

תאיר ראבוחין: אם הוא צריך לעבור הוא לא אמור להיות זכאי כלומר - -     

דבורה ביטון: אז אם הוא ירושלמי והוא יעבור לשדרות אז הוא יקבל גם 20% הטבה של שדרות

דבורה ביטון:  אני אומרת לך הוא לא יקבל את ה-200 הוא יקבל עוד הטבה של 20%, אני לא יודעת איפה זה כלכלי להם בסוף

צגה מלקו: למה להגביל ולפי הכתובת?      

דבורה ביטון: כי אם הולכים לפי הכתובת הוא יקבל הטבות של היישוב

צגה מלקו: יש הרבה אנשים הכתובת שלהם לא במקום העבודה שלהם

תאיר ראבוחין: אבל הם לא עובדים 24/7 ככל הנראה עבור אותם זקנים שזה מה שהמענה אמור לתת לנושא הזה, אדם שעובד עבור הזקן חי אצלו והזקן נושא בנטל של תשלום על הדירה הגדולה יותר בגללם לכאורה, ועל זה הוא מקבל מענק אכלוס עצמאי

דבורה ביטון: אני אמרתי שבגלל ה-200 שקל זה עוד יעלה לכם 20% הטבת מס וכולי, כי מי שעובר ליישובי העוטף זכאי להטבות - -     

תאיר ראבוחין: אני בטוחה שהרבה אנשים לצערי עוזבים אבל מתישהו אני אשמח - -     

דבורה ביטון: אוקי בסוף זה יעלה יותר

תאיר ראבוחין: מי שבאמת חי בביתו של הזקן ומטפל בו 24/6 לפי הזה אמור הכתובת שלו אמורה להיות בבית הזה

ישראל אייכלר: אני מציע הצעת ניסוח לא סופית, נשאל את היועצת המשפטית, אולי באמת נכתוב שאדם שכן עובד בעבודה הזאת יצטרך להעביר את כתובתו לעיר הזאת ולהוכיח - -     

עדה מימון: זה מובן מאליו, הוא מקבל לא כעובד הוא מקבל - -     

חנן פורת: זה כבר קיים בהסכם, אין צורך לעדכן את זה

ישראל אייכלר: חברת הכנסת ביטון אומרת דבר עקרוני נכון, לא ייתכן חוק שיש רק עובד זר ולא ישראלי, אז אנחנו מקבלים את ההצעה שלכם שהוא יצטרך לעבור את הכתובת אוקי

דבורה ביטון: כפוף לכך שכתובתו של האדם הזה אצל המטפל, שהכתובת הוא לא חייב לרשום שהוא מעביר, שהוא יידע שזה כפוף לזה שהכתובת שלו צריכה להיות שם ואז זה פותר להם

עדה מימון: אבל זה להגיד את המובן מאליו בעיניי לא? כי אם הכתובת אז ההסכם חל עליו לא מכוח התיקון שאנחנו עושים עכשיו אלא מכוח הזכאות שלו

דבורה ביטון: אבל אז זה לנטרל את הריח, בדיוק המילה זר אולי להוריד את המילה זר אולי המטפל אולי המילה זר היא מיותרת, אם את מורידה את המילה זר אנחנו פתרנו את הבעיה

עדה מימון: אין דבר כזה איזה תנאים? היתר לעובד זר זה יותר שמקבלים מי ששוהה באשרה זמנית

דבורה ביטון: לא אני אומרת שעל מנת שאנחנו לא נעשה חוק שכאילו מפלה, אני אומרת לכם מהר מאוד זה יתפוצץ לנו על אפליה, השאלה המילה זר האם אפשר לנטרל אותה, את המילה זר ואז לעמוד בתנאים שלכם

תאיר ראבוחין: אני רגע אוסיף פה פרט מידע נוסף שמנהלת אגף הסיעוד בביטוח הלאומי העירה את למה בעצם הטענה שלנו שמדובר בקבוצה ריקה, אין אוכלוסייה כזאת מאחר וחוקי העבודה בישראל חוקי העבודה בישראל לא מאפשרים לעובד ישראלי לעבוד 24/7, ולכן אין, אם זה עובדים ישראלים הם שני מטפלים ועל כן הם חיים בביתם

תאיר ראבוחין:      חוקי העבודה בישראל לא מאפשרים לעובד ישראלי לעבוד במשק בית 24/7, אז אם יש לנו בעיה עם האפליה הזאת אפשר לדבר על זה בלי קשר

דבורה ביטון: מה זה אומרת?     

תאיר ראבוחין: אין עובדים ישראלים שעובדים 24/7 בביתו של אדם

דבורה ביטון: ואת יודעת שהם לא עובדים 24/7 הם מקלחים שמים בטלוויזיה נחים אוכלים, בואו 12 שנים אחות אני אומרת לכם איך מטפלים הכי סיעודיים - -     

תאיר ראבוחין: העובדים הישראלים לפי חוקי העבודה עובדים לכל היותר 12 שעות

דבורה ביטון: אז יש אפליה נגד עובדים זרים עכשיו אז צריך לטפל בזה עכשיו

ישראל אייכלר: חברת הכנסת ביטון עושה פה חשיפה של כל הישראבלוף במילה אחת

דבורה ביטון: אדוני יודע מה זה מטפל, בסוף הוא מקלח אותו מאכיל אותו יושב איתו נח הולך איתו לטיול מה הוא לא ישן?     

צגה מלקו: כל מה שנאמר פה הוא עבודה בעיניים איך זה עובד זר לא ישן

תאיר ראבוחין: אני לא אמרתי את זה על עובד זר, אמרתי את זה על עובד ישראלי

צגה מלקו: אדוני היושב ראש, עובד ישראלי עובד 12 שעות

תאיר ראבוחין: הוא ישן לא בבית הזקן

צגה מלקו: עובד זר 24/7 לא ישן? מה זה הדבר הזה?     

עדה מימון: רגע אנחנו נכנסים פה לפינות שלא רלוונטיות להסכם, אני רוצה רק למסגר אותן, ההסכם המקורי נתן מענה למי שהעתיק את מקום המגורים וצריך לשלם עכשיו על המגורים, נוצרה בעיה ואמרו עובד זר לא יכול להגיש בקשה כזאת כי הוא לא זכאי כי הוא לא תושב ולכן יש לנו אנשים שעברו לגור במקום אחר ולא מקבלים על זה את הכסף משלמים עבור הדבר הזה, ולכן התיקון הזה נותן מענה רק לבעיה הזאת, מי שעובד ישראלי ומתגורר במקום הזה יהיה זכאי ויקבל, כדי לא ליצור אפליה על עובדים זרים שלא זכאים לכסף הזה זה התיקון, ולכן אני לא חושבת שאנחנו צריכים לחזור - -     

ישראל אייכלר: אז למה צריך את התיקון? איפה גר אותו עובד זר איפה הוא רשום במשרד הפנים?     

עדה מימון: הוא לא רשום במשרד הפנים

ישראל אייכלר: עובדים זרים אין להם כתובת במשרד הפנים?     

חנן פורת: לא, עובד זר גר בבית של הזכאי

ישראל אייכלר: והוא לא רשום במשרד הפנים?     

חנן פורת: לא, בהיתר ובציוות ברשות האוכלוסין וההגירה הוא נמצא בבית של הזכאי

ישראל אייכלר: הוא לא רשום שם? הוא רשום אז הוא כבר זכאי ל- 200 שקלים

תאיר ראבוחין: הוא לא יכול, ההסכם חל על תושב ובגלל זה הוא לא זכאי

עדה מימון: ומה שאנחנו עושים פה זה בדיוק מה שאתה אומר אדוני, אנחנו אומרים לאדם שמעסיק אותו אתה יכול להגיש גם עבורו בעזרת הרישיון שמוכיח שהוא עובד אצלך

ישראל אייכלר: אבל הוא צריך להיות רשום באותה עיר?     

עדה מימון: בהיתר ברור

חנן פורת: אצל אותו זכאי, בהמשך שנקרא את ההסכם זה אחד התנאים, שהוא נמצא ביחד עם הזכאי סיעוד

תאיר ראבוחין: לא נכתוב בהסכם דבר שלא קיים, אנחנו לא יכולים לכתוב בהסכם - -     

גליה ימין: אם אסור על פי החוק שיהיה עובד כזה, אני לא אגיד בחוק שאני יכולה לתת לו מענק, כי על פי החוק אסור שיהיה עובד שעובד 24/7

דבורה ביטון: לשיטתך העובדים הזרים מופלים? אני יודעת שעובדים עליהם, החוקים - -     

גליה ימין: כרגע אני לא נכנסת לעולם, יש דין קיים אני לא נכנסת לחוות מה דעתי לגבי הדין הקיים, המשמעות היא - -     

דבורה ביטון: אז אני מסבירה לך כעורכת דין, הדין הקיים קיים גם על העובדים הזרים, הם מקבלים פנסיה, שעות מנוחה, שבת וכו', אז נראה לי קצת הזוי שאת אומרת שלא - -     

גליה ימין: מענק אכלוס לא חל עליהם

דבורה ביטון: לא חל עליהם אבל כשאת אומרת הדין הישראלי אומר ישראלי לא יכול לעבוד יותר מ-12 שעות זה הינו-הך גם לגבי אותו עובד זר הרי יודעים שהוא לא עובד 24 שעות

דודו קובסניאנו: לא אבל הרעיון כמו שאמרה היועצת המשפטית של הוועדה, כל התיקון הזה נועד בגלל שהעובד הזר הוא לא תושב והוא לא זכאי לאפשר לו לקבל, כל תושב זכאי, אם הוא תושב זכאי הוא יקבל

דבורה ביטון: הבנתי אבל אני רוצה רגע להבין את הסוגייה, הבנתי וזה נכון לעשות, השאלה שלי האם אותו עובד זר נניח מישהו פינו אותו עכשיו מהעוטף אוקיי סיעודי, אז לשיטתכם אותו עובד שמטפל בו בעוטף לא עובר איתו? הוא עובר איתו, והכתובת היא הכתובת שלו, אז הוא זכאי אתם רק רוצים לאפשר שהוא יוכל לבקש לגביו

חנן פורת: הוא לא זכאי למענק, אנחנו רוצים לתת את המענק תוספת המענק של 200 שקלים לזכאי שמעסיק את אותו עובד זר

דודו קובסניאנו: אגב, הכסף הוא לתושב עבור העובד הזה

תאיר ראבוחין: הסיפור היחיד הוא שכרגע ההסכם פשוט לא חל על אנשים שהם לא תושבים במדינה, זה כל הסיפור

דבורה ביטון: זאת אומרת המטופל מגיש בקשה הוא מגיש רק על עצמו ואתם רוצים לאפשר לו להגיש גם על אותו עובד שמטפל בו

תאיר ראבוחין: נכון נכון, אגב כמו שההסכם גם לא חל על חסרי מעמד לדוגמה ועל זה אנשים שהם לא תושבים

דבורה ביטון: למה הוא לא יכול להיכנס לרובריקה הזאתי? זה בדיוק חוזר על עצמו הלופ הזה שרק עובדים זרים, אז אולי נבקש דיווח אתם יכולים להוציא לנו דיווח? אפשר לקבל נתונים אולי אנחנו לא מודעים, בזה אמרתי דברים שיש הרבה הגיון בצורה וזה מתבקש - -     

צגה מלקו: האם יש ישראלי שמטפל בסיעודי?     

תאיר ראבוחין: 24/7?     

צגה מלקו: כן יש?     

תאיר ראבוחין: לא, במצבים האלה יש כמה עובדים, הם לא עובדים 24/7 עובד אחד, זה אסור לפי חוקי העבודה בישראל

צגה מלקו: תעזבי את חוקי העבודה, חוקי העבודה לא כולם שווה

תאיר ראבוחין: אנחנו לא יכולים לתת משהו שהוא נגד החוק במדינת ישראל

ישראל אייכלר: מפריע לי שני דברים, א' מפריע לי החקיקה הזאת ששוללת מישראלי להיות סיעודי, ומפריע לי שהיועצים המשפטיים לא מוצאים איזשהו נוסח שכן יאפשר להזכיר שגם ישראלי שבאותם תנאים, לא היא לא רוצה להכניס את זה

דבורה ביטון: לא, להגיד שזה בכפוף לאותם תנאים

ישראל אייכלר: הייתי כותב בנוסף אפילו, בנוסף לישראלי שמקבל לפי אותם תנאים

עדה מימון: אבל כמו שאמרתי ההסכם חל על הישראלי, אז למה אנחנו צריכים להגיד שהתיקון שאנחנו עושים הוא בנוסף להסכם?     

ישראל אייכלר: כי התיקון הוא בנוסף למה שהישראלי מקבל

עדה מימון: שזה כתוב תושב ישראלי מקבל מענק אכלוס

ישראל אייכלר: לא אני מדבר אני רוצה להדגיש את העובד הישראלי, נהייתי פתאום קרל מרקס, אני רוצה את העובד הישראלי שיהיה לו זכויות

דבורה ביטון: תנסו לחשוב על איזה מילה שאפשר להכניס שהיא מאפשרת איזה שוויון זה מריח לא טוב, אני אומרת לך זה חוק בסוף זה חוק וזה יחזור אלינו פה בבומרנג

דודו קובסניאנו: עכשיו עדכנו אותי שהכפולים, שהאוצר אמר לכם שנכון לאתמול בבוקר מדובר היה על 9,000 דיווחים כפולים, בכסף זה מעל 100 מיליון שקל לפעימה

ישראל אייכלר: תזכיר לי את השם והתפקיד

דודו קובסניאנו: דודו קובסניאנו היועץ המשפטי של משרד התיירות, אני אומר שיש 9,000 דיווחים כפולים נכון לאתמול בבוקר, ועל כל פעימה זה מדובר על תשלום עודף של 115 מיליון שקל או משהו כזה, בפעימה השנייה זה יהיה 250 מיליון שקל, ואם אנחנו נעשה פה משהו למרות שהרעיון פה היה פשוט להיטיב עם התושב

ישראל אייכלר: איך אתם מטפלים בזה?     

דודו קובסניאנו: אנחנו כרגע שוברים את הראש איך מטפלים

דבורה ביטון: איך מטפלים, לוקחים בחזרה את הכסף, עושים להם עיקול וגמרנו - -     

חנן פורת: אנחנו לא משלמים עד שאנחנו לא מקבלים את הקובץ של השוהים

דבורה ביטון: כמו שנתנו את המענקים של הקורונה, עד עכשיו אנשים יש להם הוצאה לפועל כי לא הגיע להם כל מיני עסקים, בואו יש דרך לאכוף את זה, מה שאתם מבקשים הוא בהחלט מתבקש אבל כפי שהיושב ראש אומר מדובר פה בחוק ואנחנו צריכים להיות זהירים, אני חושבת שמילה או שתיים

ישראל אייכלר: אנחנו צריכים למצוא נוסח, טוב אני חושב שאנחנו נעשה דיון נוסף

גליה ימין: יש לי הצעה אופרטיבית, הייתי מוסיפה ב-והואילים ב-והואיל שמדבר על ההסכם העיקרי אומרת והואיל והוא חל רק על תושבים, נדרש לעשות הסכם גם תיקון להסכם גם לגבי עובדים זרים, וזה נותן את המענה של הבהרה למה יש פה תיקון רק על עובדים זרים והייתי מסבירה את ה-והואיל

ישראל אייכלר: אני הייתי עושה את ה-והואיל והתושבים כבר זכאים לפי ההסכם הקודם, העובדים הזכאים העובדים עובדי הסיעוד שהם תושבים כבר מוגנים בהסכם הקודם ולכן אנחנו מוסיפים, ואז אני כבר לא שולל את זכותו של העובד הישראלי

דבורה ביטון: זה בדיוק הזהירות שאנחנו צריכים זה חוק

ישראל אייכלר: תושב ישראלי שעובד, הואיל ועובד שהוא תושב ישראל כבר סודר בהסכם המקורי ולכן אנחנו מוסיפים את העובד הזר, זאת אומרת שיהיה ברור שהעובד הישראלי יכול להיות סיעודי

דבורה ביטון: כבוד היושב ראש, אבל צריך שיהיה ברור שהכתובת היא הכתובת כתובתו

ישראל אייכלר: הכתובת כמובן, כן זה ברור

דבורה ביטון: כתובתו בדיוק ושידעו כי זה הסוגייה שהם מעלים

עדה מימון: זה ההגדרה של זכאי, תושב ישראלי שמתגורר - - לא הוא רוצה לא רק מתגורר אלא גם עובד - -     

ישראל אייכלר: שהוא עובד סיעודי והוא תושב שגר במקום הזה כבר מוגן

חנן פורת: אבל שהוא עובד סיעודי אבל אין כאן את הדרישה של העובד הזר, שיכול לעמוד בדרישות של העובד הזר של לפחות שישה ימים בשבוע?     

ישראל אייכלר: לא לא לעובד סיעודי ישראלי מוגן בהסכם

עדה מימון: לא הכוונה היא לא להחיל עליו את ההסכם אלא רק להגיד להסביר את הצורך בתיקון הזה ולהגיד, מכיוון שמי שעובד כבר העתיק את מקום מגוריו וקיבל לפי ההסכם הזה, ראינו שיש צורך להחיל גם על מי שעובד זר שלא זכאי מכוח ההסכם המקורי

ישראל אייכלר: אז תכתבי את זה ואנחנו - - אני תמיד מזכיר שבממשלות הראשונות של בן גוריון ואחריו היה שר בממשלה שקראו לו ישראל גלילי, מה שאתם יודעים על פשרה מפא"יניקית וכל המושגים האלה זה היה ישראל גלילי, לא היה לו שום תיק היה לו תפקיד אחד שמתי שהיה משבר בממשלה אז בן גוריון אמר ישראל ינסח נוסח שיהיה מקובל על כולם, ואז הוא היה מנסח נוסח זה היה הנוסח המפא"יניקי, היום אין לנו את זה

דבורה ביטון: נראה לי שאתה שם כבוד היושב ראש, מהניסיון שלי את החלפת אותו בוועדה הזאת

ישראל אייכלר: צריך למצוא נוסח, יכול להיות שלא קוראים ישראל קוראים לי גלילי לא, אבל אני כבר יותר מ-40 שנה כותב בעיתונים אז לכן אני יודע שבנוסח אפשר למצוא, הנה מצאתם נוסח

עדה מימון: אנחנו אומרים והואיל שעובדי סיעוד שתושבי ישראל זכאים מכוח ההסכם שנכתב ועובדים זרים לא זכאים מכוח אותו הסכם, ולפיכך הותנה והוסכם

ישראל אייכלר: מקובל עליכם הנוסח הזה?     

עדה מימון: שעובדי סיעוד שהם תושבי ישראל זכאים לפי התנאים של ההסכם המקורי ועובדים זרים לא היו זכאים לפי ההסכם המקורי ולכן אנחנו מוסיפים ומתנים

ישראל אייכלר: ובא לציון גואל, אז אני מביא את זה להצבעה?     

עדה מימון: רגע לא הקראנו עדיין נתקענו בסעיף הראשון סליחה, אנחנו נמצאים עכשיו בתיקון סעיף 2 צריך לתקן שם שימו לב

עדה מימון: בסעיף 2 להסכם העיקרי -  

ממשלה" יבוא: "היתר להעסקת עובד זר" – כמשמעותו בסעיף 1יג לחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991;" 

"זכאי" יבוא:  "זכאי סיעוד" – זכאי שהוא בעל היתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד, אשר רשום ברישומי רשות  

"זכאי" יבוא: פה אני מציעה לחשוב ולתקן את ההגדרה מענק ולכתוב שמענק זה לרבות תוספת ששולמה למענק ככל ששולמה כדי שיחול עליה כל הנושאים של ההחזרים והתשלומים ולפי עניין כדי שזה ייחשב גם מענק

"מענק" יבוא: "עובד זר" – כהגדרתו בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991, אשר לו רישיון ב/1 לעבודה בענף הסיעוד, ובלבד שאינו שוהה שלא כדין בישראל, כמשמעותו בסעיף 13 לחוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952;  

"מענק" יבוא: "שירותי טיפול אישי" – שירותים המיועדים לסיוע בביצוע פעולות יום-יום או בהשגחה

"מענק" יבוא: תיקון סעיף 3  

, יבוא: "(א1) זכאי סיעוד יקבל תוספת תשלום למענק בעד העובד הזר המטפל בו, עבור כל יום שקיבל מהעובד הזר שירותי טיפול אישי במהלך תקופת הזכאות, ולרבות יום מנוחה שבועי, ובלבד שהעובד הזר שהה באכלוס עצמאי ולא משולם מענק בעד העובד הזר על ידי גורם אחר (להלן – תוספת למענק)

, יבוא: תיקון סעיף 4 שזה הסעיף שקובע את תשלום המענק

, יבוא: בסעיף 4 להסכם העיקרי –  

, יבוא: "(3) רשות האוכלוסין וההגירה תעביר למוסד נתונים אודות בעלי ההיתר להעסקת עובד זר בענף הסיעוד ובעלי רישיון ב/1 לעבודה בענף הסיעוד המועסקים על ידם; 

, יבוא: אחרי "באכלוס עצמאי" יבוא "ולגבי זכאי סיעוד – המוסד ישלם לזכאי סיעוד תוספת למענק עבור כל יום בשבוע בו קיבל מהעובד הזר שירותי טיפול אישי והעובד הזר שהה באכלוס עצמאי ולרבות יום מנוחה שבועי"; 

קטן יבוא: "(5) זכאי הסיעוד נכלל בנתונים שהועברו מרשות האוכלוסין וההגירה, כאמור בסעיף קטן (א)(3)

קטן יבוא: "  

בו יבוא: "בקשה מקוונת לקבלת מענק או לקבלת תוספת למענק, תוגש באופן מקוון באתר המוסד ותכלול, בין השאר, את הפרטים שלהלן:  

בו יבוא: פירוט התאריכים בתקופת הזכאות בהם שהה הזכאי באכלוס עצמאי;  

בו יבוא: הצהרה בדבר היותו זכאי ועמידתו בתנאי הזכאות לקבלת המענק, ואם הוא זכאי סיעוד – הצהרה בדבר היותו זכאי סיעוד ועמידתו בתנאי הזכאות לקבלת התוספת למענק, ובכלל זה הצהרה על כך שקיבל מהעובד הזר שירותי טיפול אישי בימים בהם שהה באכלוס עצמאי, וכי העובד הזר שהה גם הוא באכלוס עצמאי באותם ימים

בו יבוא: הבהרה למבקש כי במקרה שבו יימצא שאינו זכאי לקבלת המענק או לקבלת התוספת למענק, יהיה המוסד רשאי לעשות שימוש בסמכויותיו לפי כל דין לקיזוז הסכומים ששולמו ביתר

בו יבוא: "

בו יבוא:       עכשיו יש לנו תוספת של משרד המשפטים שאנחנו רוצים להוסיף פה? 

הדיל יונס: אנחנו מבקשים להוסיף רק שההצהרה תכלול הצהרה של המעסיק, שלא יבצע כפל ניכוי בגין מגורים הולמים מהשכר של העובד, שיהיה ברור שהוא יכול לנקות פעם אחת מהשכר של העובד הזר בגין השתתפות בהוצאות של מגורים הולמים

עדה מימון: בסדר גמור, אז אנחנו רק נוסיף שהקיזוז יהיה פעם אחת

תאיר ראבוחין: שאסור לקזז

עדה מימון: מהמענק, מהתוספת למענק הוא לא יקזז את זה לעובד מהשכר שלו, בסדר רק לגבי ההגדרה שהקראתי לגבי שירותי טיפול אישי, שירותים המיועדים לסיוע בביצוע פעולות יום יום או בהשגחה, ואנחנו מוסיפים שהם ניתנים לזכאי סיעוד ברוב שעות היממה, שישה ימים בשבוע לפחות, שזה בדיוק העניין שדיברנו עליו שזה העובדים שגרים בעצם ונותנים את השירותים 24 שעות

עדה מימון: אחרי סעיף קטן (א) יבוא:  "(א1) המוסד ישלם לזכאי סיעוד אשר זכאי לתוספת למענק בהתאם להוראות הסכם זה, סך של 200 שקלים חדשים נוספים ליום"

עדה מימון:       יתר הוראות ההסכם העיקרי יחולו על תיקון הסכם זה

עדה מימון:       ואני רק מעירה שכל אותם 85 אלף זכאים שהוכרו ככל שיש ביניהם כאלה שזכאים לתוספת, מין הסתם הם צריכים לפנות וגם לבקש רטרואקטיבית את התשלום של התוספת לגבי העובד הזר שלהם

ישראל אייכלר: אוקי, לגבי השאלה של הפיקוח שעל זה עמדתם כל כך חזק, איך את מפקחים על ההצהרות האמיתיות לא רק אלה שהיו בבתי מלון, סתם ככה אנשים שלא היו זכאים לאכלוס עצמאי וקיבלו? יש לך מידע בעניין משרד התיירות משרד האוצר?     

דודו קובסניאנו: כרגע אנחנו אין לנו מידע, יכול להיות שיש אנשים שהצהירו שהם התפנו והם נמצאים במקום מגוריהם

תאיר ראבוחין: כמובן שהיינו רוצים לדעת מי האנשים האלה ויש מנגנונים ככל שיתגלה שצריך לגבות בחזרה את הכסף ששולם, אבל נכון לעכשיו אין יכולת באמת לבדוק את זה, וכמובן שזה דבר שהוא על סדר היום שלנו ואנחנו עסוקים באייך לבדוק אותו כמו שעשינו מול המלונות

ישראל אייכלר: הבנתי, טוב עכשיו אנחנו ניגש להצבעה

ישראל אייכלר:       מי בעד אישור ההסכם שבין קיום חובת ההיוועצות שבין משרד האוצר לביטוח הלאומי, מי בעד ירים את ידו, מי נגד? אין מתנגדים, אין נמנעים

ישראל אייכלר: אושר     אנחנו מאשרים את ההסכם הזה

ישראל אייכלר:       תודה רבה, הישיבה הזו נעולה