ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 254, 2023-11-28 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו מתחילים את הדיון היום במצב שוק ההון והבורסה בעקבות המלחמה, של חברי הכנסת אליהו רביבו ואורית פרקש הכהן

משה גפני:  אני רוצה להסב את תשומת ליבכם שבסוף הדיון, ואני לא יודע אם זה יהיה בשתי ישיבות או בישיבה אחת, נצטרך להניח מסקנות על שולחן הכנסת – זה הכלל בדיון מהיר

משה גפני:  אני מבקש מחבר הכנסת אליהו רביבו, רכז הקואליציה בוועדת הכספים ויושב ראש הוועדה לעובדים זרים, להציג את הדברים, בקשה

אליהו (אלי) רביבו: בוקר טוב

אליהו (אלי) רביבו:  אדוני היושב ראש, אני מבקש להודות לך על שנעתרת לבקשתי לקבוע דיון חשוב כל כך בעת המורכבת הזאת

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נמצאים בימים מורכבים מאוד מבחינה מדינית, ביטחונית וכלכלית

אליהו (אלי) רביבו:  מטרת הדיון היא לסייע לשוק ההון הישראלי לשפר את מצבה הכלכלי של המדינה ולהוות מנוע צמיחה

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה להודות לחברתי אורית פרקש הכהן על שחברה אלי, סייעה ודחפה כדי שהדיון החשוב הזה יתקיים

אליהו (אלי) רביבו:  בלעדי הסיוע שלה, אני לא בטוח שהוא היה יוצא לפועל בפרק זמן כל כך קצר

אליהו (אלי) רביבו:       אדוני היושב ראש, שוק ההון מהווה חלק משמעותי מאוד וחשוב במשק הישראלי

אליהו (אלי) רביבו:  הוועדה הזאת לא עסקה בו מספיק בשגרה, בוודאי לא בחירום

אליהו (אלי) רביבו:  הספקתי להסתכל במצגת של רשות שוק ההון ובדוח של המ

אליהו (אלי) רביבו: מ

אליהו (אלי) רביבו: מ

אליהו (אלי) רביבו:  חשוב לומר שמדדי השוק תיקנו את עצמם מאז פרוץ המלחמה וסך הכל מתנהגים בדומה למלחמות קודמות

אליהו (אלי) רביבו:  אפשר לראות שנפח הפעילות סדיר, שהשקל מתחזק ומראה מגמה חיובית יותר מהמצב שהיה לפני המלחמה

אליהו (אלי) רביבו:  לצד זאת, לטעמי, שוק ההון הישראלי לא ממצה את הפוטנציאל שלו במשך שנים רבות

אליהו (אלי) רביבו:  ניתן לעשות יותר מצד כל הנוגעים ברגולציה, מצידנו, אם בשגרה ואם בחירום

אליהו (אלי) רביבו:  במצגת של רשות ההון מדובר על תכנית עתידית ועל כל מיני הקלות מינוריות שלא מספיקות בעת חירום - לגישתי גם לא בשגרה

אליהו (אלי) רביבו:  אין תכנית עומק שיכולה לבטא שינוי גישה

אליהו (אלי) רביבו:  עלינו, אדוני היושב ראש, לנקוט בגישה חירומית בשוק ההון, כדי להגביר את הצמיחה

אליהו (אלי) רביבו:  צעד נכון שכדאי לעשות, לדעתי, כדי לתמרץ חיסכון והשקעה, הוא הפחתת מס רווחי הון ל-20% לכל הפחות

אליהו (אלי) רביבו:  צעד זה יגרום לתמרוץ משקיעים ישראלים וזרים בשוק ההון, להקלה על גיוס אשראי של חברות ועסקים קטנים, בינוניים וגדולים, ולירידת מחירי הדיור - יש לכך הוכחות כבר מהעבר הרחוק והרחוק יותר

אליהו (אלי) רביבו:  במקביל לכך, עלינו לתמרץ ישראלים להשקעה בישראל

אליהו (אלי) רביבו:  הציבור מבין כיום שעלינו לקנות תוצרת חקלאית ישראלית – ישנם שווקי חקלאים בכל הארץ

אליהו (אלי) רביבו:  כך למשקיעים בישראל יהיו תמריצים להשקיע בישראל, וככה גם נדאג שפחות כסף יצא מהמדינה, בוודאי הרווחים

אליהו (אלי) רביבו:  לסיום, אדוני היושב ראש, אני מבקש לדעת מהרגולטורים מה נעשה בימים אלה כדי לשמור על יציבות שוק ההון והבורסה, וכיצד הם מתכוונים לתמרץ השקעה בישראל

משה גפני: היו קדנציות שעל הנושא של הבורסה ושוק ההון היו פה דיונים קבועים

משה גפני:  באמת לאחרונה זה פחות

משה גפני:  אני יכול להסביר למה, אבל זה לא לעכשיו

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח

משה גפני: זה לא לעכשיו

אליהו (אלי) רביבו: אוקי, אתה תבחר

משה גפני: אנחנו פה עשינו שיהיה פטור מהוצאות הנפקה

משה גפני:  היום יש חובה של הוצאות הנפקה

אילן פלטו: ביטלו ולא חידשו

משה גפני: יש היום חובה

אילן פלטו: היום זה לא מוכר

משה גפני: צריך לסדר את זה

אליהו (אלי) רביבו: זו דוגמה מדהימה לכך שהנושא חייב לחזור לשיח הציבורי, וזה המקום שיהיה נכון להציף את זה

משה גפני: נדבר גם על זה

משה גפני:  אורית, בקשה

אורית פרקש הכהן: תודה רבה, אדוני היושב ראש

אורית פרקש הכהן:  אני מודה על עריכת הדיון הזה ומודה לחברי חבר הכנסת שבאמת הוביל את היוזמה לקביעת הדיון בנושא החשוב הזה

אורית פרקש הכהן:  אנחנו עסוקים בוועדה הזאת מאז פרוץ המלחמה בחקיקות דחופות מאוד, במה שנקרא פיצויים, מענקים, טיפול במפונים, טיפול בעסקים שנפגעים, בכלכלה וכו', אבל המצב החירום שבו נמצאת המדינה משפיע רבות גם על שוק ההון ועל הכלכלה ברמה הכללית שלה

אורית פרקש הכהן:  האירוע הזה של חרבות ברזל שונה מכל המבצעים הביטחוניים שאנחנו מכירים

אורית פרקש הכהן:  אם אנחנו יכולים להגיד שבשוקי ההון של מדינת ישראל התרגלו למבצעים יותר מוגבלים כמו עופרת יצוקה, עמוד ענן, צוק איתן, פה אנחנו מדברים באירוע – היום זה היום ה-52 שלו - יותר ארוך, שסופו לא ברור

אורית פרקש הכהן:  אנחנו מדברים באירוע שכרוך בחוסר ודאות מאוד מאוד גדול מבחינת ההיקף וההתרחבות שלו, אנחנו מדברים באירוע שמבחינת כוח האדם שלו הוא רב ומשפיע על כוח עבודה במשק, כשאנחנו נכנסים אליו עם ציפייה והסתכלות מאוד קרובה של חברות הדירוג והגופים הפיננסיים בחו"ל

אורית פרקש הכהן:  אנחנו רואים את התייקרות שער הדולר שמלמדת על עזיבה של משקיעים

אורית פרקש הכהן:  אמנם בנק ישראל הזרים בתכנית מיוחדת 30 מיליארד דולר לייצוב המטבע, אבל אנחנו לא יודעים כמה זמן ובאיזה אופן זה ישפיע

אורית פרקש הכהן:  אנחנו רואים התייקרות של מאפייני הסיכון ושל עלות הביטוח של אג"ח ישראל

אורית פרקש הכהן:  אנחנו רואים, לפי הנתונים שהוצגו על ידי רשות החדשנות, שיש פגיעה מאוד קשה בגיוסים על ידי חברות וסטארט אפים כתוצאה מהמלחמה - וגם קודם לכן

אורית פרקש הכהן:  אנחנו רואים קושי בגיוסי אשראי בבנקים

אורית פרקש הכהן:  רק בימים האחרונים הגדילו הפרשות במיליארדים בגין הפסדי אשראי צפויים

אורית פרקש הכהן:  כל האירוע הזה קורה בסביבה של הורדת תחזית דירוג האשראי של מדינת ישראל על ידי S&P מיציבה לשלילית

אורית פרקש הכהן:  מדדי הבורסה הם בעלייה, אבל יחסית הם במצב נמוך לעומת מדינות אחרות

אורית פרקש הכהן:       מטרת הדיון הזה, אדוני היושב ראש, היא לצאת עם תשובות ברורות לגבי מה עושה הממשלה בימים אלה, באיזה צעדים היא נוקטת כדי לעודד את שוק ההון, איזו רגולציה נוקטים פה כדי לעודד השקעות כשאנחנו רואים שיש כאן מגמה בעייתית, כיצד הממשלה נערכת וכיצד רשות המסים נערכת בתמריצי מיסוי כאלה ואחרים, ובכלל, האם הדבר הזה נמצא על סדר היום של הממשלה

אורית פרקש הכהן:  אני מודה לך על הדיון, מודה לאלי רביבו שיזם אותו, ואני מצפה שמהדיון הזה יעלה משהו לממשלה ונראה מה הם הצעדים שנוקטים בהם

משה גפני: מיכל, בקשה

מיכל שיר סגמן: תודה, אדוני היושב ראש

מיכל שיר סגמן:  אני מברכת על הדיון הכל כך חשוב הזה

מיכל שיר סגמן:  אני שומעת אנשים שמשקיעים בשוק ההון

מיכל שיר סגמן:  אנחנו יודעים שבשנה האחרונה, בוודאי בתקופה האחרונה, יש בריחה של משקיעים וחשש של משקיעים להיכנס לשוק ההון מלכתחילה, לכן אני מאמינה שצריך כלים חדשים כדי לעודד את ההשקעות בשוק ההון

מיכל שיר סגמן:  התפרסם השבוע ששוכבים בעובר ושב של אזרחי מדינת ישראל כ-400 מיליארד שקלים, מה שאומר שהם לא מרוויחים עליהם, או מרוויחים איזו ריבית אפסית כזאת

מיכל שיר סגמן:  בכנסת הקודמת יזמתי עם עוד חברי כנסת הצעת חוק שקוראים לה חשבון להשקעה - מדובר על מוצר שמיועד לשכבות הבינוניות ולחבר'ה צעירים

מיכל שיר סגמן:  אלה שאין להם מוצרים הם החבר'ה הצעירים ושכבת הביניים

מיכל שיר סגמן:  מדובר בסוף על מכשיר שינוהל אצל חברי הבורסה או הבנקים ובמסגרתו אפשר יהיה לקנות ולמכור קרנות נאמנות עם דחיית התשלום על מס רווח הון שישלם המשקיע כשהוא מעביר אותו לחשבון העו"ש שלו חזרה

מיכל שיר סגמן:  להצעה הזאת יש יתרון בתקופה הזאת, מכיוון שהיא תסיט את ההשקעות לשוק ההון הישראלי, ובטווח הקצר, בגלל המבנה הספציפי של ההצעה הזאת, היא תגדיל את גביית המס מרווחי ההון בכך שהיא תעודד מכירה של קרנות נאמנות ורכישה שלהן מחדש - זה החלק שבו המדינה מתחילה להרוויח

מיכל שיר סגמן:  צריך לזכור שלחלק גדול מהציבור היום אין קרנות השתלמות, אין לו כלים אטרקטיביים לחסוך באמצעות שוק ההון

אליהו (אלי) רביבו: עד כמה הנתון שלרוב הציבור אין קרנות השתלמות ממוסמך?     

מיכל שיר סגמן: לצעירים ולמעמד בינוני אין

מיכל שיר סגמן:  זוג צעיר שיש לו 100,000 שקל ששוכב בחשבון לא יכול לקנות עם זה דירה, לא יכול לעשות עם זה כלום

מיכל שיר סגמן:  אין לו מה לעשות עם זה, זה שוכב לו בבנק עם אפס ריבית

מיכל שיר סגמן:  ההצעה שלי נותנת לו פתרון להשקעה

אליהו (אלי) רביבו: את צודקת, אבל לקבוע באופן גורף שלרוב הציבור אין קרנות השתלמות – אני חושב שצריך ללמוד את זה

מיכל שיר סגמן: תסתכל על השכבות

משה גפני: אנחנו כל הזמן דיברנו על זה שאנשים לא עוצרים בתל אביב, על כך שהם ממשיכים ללונדון, ממשיכים לפריז, ממשיכים לניו-יורק

משה גפני:  כך זה היה כל השנים, וגם היו על זה דיונים

משה גפני:  לא מצאנו איזה משהו דרמטי שהממשלה על אגפיה שונים עושה כדי שהאנשים יעצרו בבורסה בתל אביב וישקיעו שם את הכסף

משה גפני:  אילן פלטו ואני הוצאנו את ניכוי הוצאות ההנפקה, אבל משרד האוצר נלחם

מיכל שיר סגמן: אני זוכרת שמשרד האוצר נלחם, אבל עכשיו ממש צריך, זה הזמן

משה גפני: זו הצעה חשובה מאוד

משה גפני:  הלוואי ונוכל להזיז את האגפים השונים בממשלה כדי לטפל בזה

משה גפני:  ולדימיר, בקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני היושב ראש

ולדימיר בליאק:  אני רוצה לברך על הדיון החשוב הזה, אבל  לפני זה אני אגיד משפט על התקציב שאושר הלילה על ידי הממשלה

ולדימיר בליאק:  זה תקציב לא הוגן, לא נכון בעת שגרה ובעת המלחמה, עם קיצוץ זניח בכספים הקואליציוניים, ללא סגירת המשרדים המיותרים

ולדימיר בליאק:  אני מאוד מצטער שהממשלה לא הבינה את האירוע, ששרים לא הבינו שהשתנה פה משהו ב-52 הימים האחרונים

ולדימיר בליאק:  אנחנו נעשה את המאבק הפרלמנטרי שלנו בכנסת כדי לעצור ובמידת האפשר גם לתקן את זה

ולדימיר בליאק:       לגבי הדיון – קודם כל אין ספק ששוק ההון והבורסה הם חלק חשוב ואינטגרלי מכלכלת ישראל

ולדימיר בליאק:  הבורסה לא נכנסה לאירוע הזה במצב אידיאלי לאור כל מה שקרה פה מתחילת השנה, ואנחנו רואים את התוצאות למרות ההתאוששות שיש בשבועות האחרונים

ולדימיר בליאק:  מאוד חשובה העמדה האקטיבית של משרד האוצר ושל רשות שוק ההון, כדי לתמרץ את הציבור להשקיע, כדי לתת לאזרחים את כל התמריצים הרלוונטיים, למשל להגדיל את התקרה של קופת גמל להשקעה שהיום היא 75,000 שקל בשנה

ולדימיר בליאק:  הייתה לי הצעה בזמנו להגדיל את זה ל-300,000 שקל

ולדימיר בליאק:  אני חושב שזה הזמן, שזה הצעד הנכון

אליהו (אלי) רביבו: זה אחד הכלים

ולדימיר בליאק: אין ספק שזה יכול להוות צעד חשוב במכלול התמריצים

ולדימיר בליאק:  מאוד חשוב להקשיב גם לבורסה וגם לאיגוד בתי השקעות, להמלצות שלהם, כי אלה אנשי המקצוע שחיים את התחום הזה

ולדימיר בליאק:  כמו שאמרת, גם בהתאם לתקנון הכנסת וגם מבחינת המהות מאוד חשוב שנצא מהדיון הזה עם המלצות אופרטיביות, כדי שנוכל להניח אותם על שולחן הכנסת וליישם

דן אילוז:   אני רוצה לברך על הדיון החשוב הזה, במיוחד בתקופה הזאת

דן אילוז:  הנושא הזה של שוק ההון הוא תמיד חשוב

דן אילוז:  אנחנו שומעים הרבה דיבורים על איך בדיוק מחלקים את העוגה, אבל צריך לוודא שתהיה עוגה לחלק

דן אילוז:  עידוד השקעות וצמיחה זה משהו מאוד חשוב על מנת שבסוף המלחמה תהיה לנו כלכלה

דן אילוז:  אני שומע על הרבה מאוד מנגנונים פה, כמו מה שמיכל אמרה, כמו מה שולדימיר אמר, שהם מנגנונים טובים, אבל הם באים לשים פלסטר

דן אילוז:  צריך לעשות את מה שחבר הכנסת רביבו אמר, וזה להוריד את המס על רווחי ההון, את המס על הדיבידנדים

דן אילוז:  צריך לעשות את זה בצורה רוחבית, בלי עיוותים בשוק, בלי כל מיני תמריצים שמעוותים את הדבר האמיתי

דן אילוז:  זה נעשה במקומות אחרים בזמן מלחמה, כדי לוודא שיהיה המשך צמיחה

דן אילוז:  זה נעשה באוקראינה, זה נעשה במקומות אחרים בזמן מלחמה

דן אילוז:       	יש עוד נושא אחד שאני רוצה לשים על השולחן ואשמח לשמוע את ההתייחסות של הדרג המקצועי, וזה כל הנושא של רווחים כלואים

דן אילוז:  זה משהו שנעשה בזמני חירום כלכליים בשנים האחרונות

דן אילוז:  אני מבין למה יש רתיעה לעשות את זה שוב עכשיו, אבל  בכל זאת אנחנו בזמן חירום שלא צפינו לו

דן אילוז:  אני אשמח לשמוע מהדרג המקצועי על הנושא הזה

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה לחזק את מה שביטא חברי חבר הכנסת אילוז, בפרט לאור העובדה שהוכח מניסיון העבר שהעלאת המס לא באמת היטיבה, לא באמת הגבירה את אחוזי המס המצטבר במדינה

אליהו (אלי) רביבו:  זה משהו שהחטיא את המטרה

משה גפני: איתי בן זאב, מנכ"ל הבורסה

איתי בן זאב: כמו שאמרת, בעבר דנו פה לא פעם בנושא הבורסה

איתי בן זאב:  אני זוכר היטב איך קידמת ואיך דרגי המקצוע אמרו לך שזה יגרום נזקים, כל מיני הפחדות, כשבפועל שום דבר לא קרה

איתי בן זאב:  הוועדה הזאת בראשותך הייתה פרו בורסה, פרו שוק הון

איתי בן זאב:  הבעיה שלנו היא שהממשלה כל השנים לא באמת מבינה שחוסן של מדינה זה לא רק ביטחון, זה גם כלכלה, ואין לנו מדינה אחרת

איתי בן זאב:  אם אנחנו רוצים שלילדים שלנו ולנכדים שלנו יהיה ממה לחיות ושהכל פה יהיה חזק, כולם צריכים לחשוב איך הכסף צריך להיות מושקע פה בעסקים, בחברות, באנשים, בשוק ההון ובשוק החוב

איתי בן זאב:  אדוני היושב ראש, כל מה שחברי הכנסת אמרו נכון ומדויק

איתי בן זאב:  יש עשרות דברים שאפשר לעשות עכשיו בקלות בשביל לעזור לעם שלנו, רק צריך לבחור

איתי בן זאב:  הנושא של המס הוא משהו שאני לא מצליח להבין

איתי בן זאב:  אנחנו דרך הנושא של תעודות הסל של המוסדיים, בלי להתכוון או עם להתכוון, נותנים תמריץ לקחת כספים מפה ולהשקיע אותם בחו"ל, בכלכלות אחרות

איתי בן זאב:  לפעמים נראה לי שאם 100% מכספי הפנסיה היו מושקעים בחו"ל אולי גם התקשורת הייתה מוחאת כפיים שזה דבר מצוין כי זה פיזור סיכונים

איתי בן זאב:  ברור שצריך להשקיע בהרבה מקומות, אבל צריך לחשוב איך לוקחים את כל הכסף של מדינת ישראל, בטח בתקופה שהמכפילים הם יחסית נמוכים, ועוזרים לכולם

איתי בן זאב:  אני מאוד מקווה שחלק מההצעות שהועלו פה על ידכם יקודמו על ידי הכנסת, כי זה לא פוגע באף אחד, זה עוזר לאזרח הישראלי באיזו צורה שלא מסתכלים עליה

משה גפני: יש לבורסה תכנית מה צריך לעשות קודם? אי אפשר לעשות הכל יחד

משה גפני:  מה סדר העדיפות מבחינתכם? האם חשבתם מה עושים כדי שהכסף יישאר בארץ ולא יעבור לחו"ל?     

איתי בן זאב: להוריד את המס ל-20% כהוראת שעה למי שמשקיע רק בכלכלה הישראלית, שזה דרך הבורסה, זה דבר שהוא מבורך

משה גפני: זה מה שחבר הכנסת רביבו הציע

איתי בן זאב: נכון

איתי בן זאב:  הנושא של תעודות הסל, של כפל דמי הניהול, שנותנים למוסדיים לקנות מדדים בחו"ל ולא מאפשרים להם את אותו מנגנון בבורסה הישראלית, זה עיוות והפליה שאין להם שום היגיון

איתי בן זאב:  זה גם לא מצריך חקיקה ראשית

איתי בן זאב:  למה לתעדף השקעות בחו"ל ולא לתת לכסף הזה להגיע לשוק המקומי?     

אליהו (אלי) רביבו: לפי מה שאני שומע מדברי הסקירה שלך, כל מה שצריך וניתן לעשות יושב אצלנו

אליהו (אלי) רביבו:  לכם אין מה לעשות כדי לשפר את המצב - לא לעודד, לא לצאת באיזה שהוא קמפיין שיווקי-פרסומי, לא למצוא עוד איזה שהן חלופות

אילן פלטו: יש עוד הרבה כספים שאפשר לדבר עליהם

אליהו (אלי) רביבו: אם ניקח את הכל אלינו ונאפשר לכם לשדר ולהאמין שלכם אין מה לעשות ולתרום כדי לשפר את המצב, אנחנו קצת מחטיאים את המטרה

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נצטרך לשלב ידיים, ולשלב ידיים זה כל הרגולטורים ביחד - כנסת, אוצר, רשות ניירות ערך ורשות שוק ההון

משה גפני: האמת היא שבסוף זה אצלנו

משה גפני:  אתה יכול לקחת את הבורסה ואת הרשות לניירות ערך, שהם אנשי המקצוע בעניין, אבל בסופו של דבר אנחנו אלה שצריכים לחוקק

משה גפני:  אנחנו לא יכולים לברוח מהעניין הזה

משה גפני:  זה לא בידיים שלהם, זה בידיים שלנו

משה גפני:  אנחנו יכולים לקבל את מה שהם אומרים, אנחנו יכולים לא לקבל, אבל אנחנו צריכים לחוקק

משה גפני:  אנחנו בורחים מהעניין הזה

אליהו (אלי) רביבו: אתה צודק, ולכן אנחנו לוקחים את האחריות ומקיימים דיון

אליהו (אלי) רביבו:  משהו יכול גם להתבצע על ידכם

אליהו (אלי) רביבו:  כשאתה משקף רק את הצווים שלא קשורים אליכם ולא חושב שיש לכם במה לתרום בשביל לשפר את המצב, זה טיפה - -         

ינון אזולאי: מה התופעה של משקיעים זרים שברחו כתוצאה מהמלחמה בתקופה הזאת? עד כמה המלחמה מבחינת כוח אדם פגעה בבורסה עצמה? אנחנו מבינים שיש כל מיני דברים רגולטוריים ששוק ההון רוצה לעשות

ינון אזולאי:  איפה אתם רואים שכן צריך לעכב? מה צריך לעכב? אולי תיתן לנו קצת יותר נתונים

איתי בן זאב: ראינו בתחילת המלחמה יציאה של משקיעים זרים

איתי בן זאב:  זה היה חלק מהסיבה לירידות וחלק מהסיבה לפיחות של הדולר

ינון אזולאי: זו תופעה נרחבת או משהו שולי?     

איתי בן זאב: זו הייתה תופעה נרחבת

איתי בן זאב:  צריך להבין שמשקיעים זרים, כשמסתכלים על העולם, מאמינים במדינת ישראל, מאמינים בחדשנות, הם רואים את שיעור הילודה הגבוה כמנוע צמיחה, הם רואים פה הרבה מאוד דברים טובים שבגללם הם היו מעוניינים להיחשף ולהשקיע בכלכלה הישראלית

איתי בן זאב:  הם פחות מורגלים במלחמות מאשר המשקיעים הישראלים וברגע שהתחילה המלחמה הם יצאו, אבל אחרי מספר שבועות כשהם ראו שזה לא מתפתח לזירה רב זירתית עם איראן, שזה היה פחד מאוד מאוד גדול, הם חזרו לשוק המניות הישראלי

איתי בן זאב:  בשבועיים האחרונים אנחנו רואים משקיעים זרים שקונים את מדדי המניות שלנו, שזה חלק מההתאוששות של השוק

משה גפני: אתה יכול להגיד כמה עזבו וכמה נכנסו? האם חוזרים בממדים כאלה - -?      

איתי בן זאב: אנחנו מדברים על היקפים של מאות מיליונים שבמצטבר גם מגיעים למיליארדים

משה גפני: האם הכמות של אלה שהתחילו לחזור חזרה הגיעה לממדים של כמה שעזבו?     

איתי בן זאב: לא, ממש לא

ינון אזולאי: יש חדשים?     

איתי בן זאב: כשהזרים רואים דבר כזה ההתנהגות שלהם מאוד רציונאלית

איתי בן זאב:  כשיש אי ודאות שהם לא יודעים לתמחר הם מחכים

איתי בן זאב:  זאת התנהגות שונה מהישראלים

איתי בן זאב:  אם יהיה אמון של הזרים במה שקורה פה, אם והיה תכנית לחיזוק הכלכלה הישראלית, אז יהיה לא מעט כסף בעולם שיגיע להשקיע בכלכלה הישראלית

איתי בן זאב:       לגבי המחסור באנשים - אין ספק שיש חברות שמתמודדות בעסקים שלהן עם אתגר מאוד גדול

איתי בן זאב:  מבחינת שוק ההון זה פחות אתגר, כי סך הכל הרבה אנשים עובדים עם הניידים

איתי בן זאב:  בזכות הקורונה, עד כמה שזה נשמע מוזר, אנחנו גם יודעים לעבוד מחוץ למשרדים, לכן השוק בכללותו מתפקד בצורה טובה ובצורה בריאה

איתי בן זאב:  יש המון ציפייה, כי סך הכל אנחנו אחרי תקופה לא קצרה שהייתה לא טובה

איתי בן זאב:  אם יהיו צעדים השוק גם בשנת 2024 יכול להתחזק ולגדול, על כל המשתמע מכך

משה גפני: מה שאתה אומר זה שאם תהיה יוזמה לחיזוק שוק ההון של הכנסת, של משרד האוצר, שלכם ושל רשות לניירות ערך, זה יחזיר משקיעים

איתי בן זאב: חד משמעית

משה גפני: שרה קנדלר, בקשה

שרה קנדלר: מתחילת המלחמה אנחנו עוקבים אחרי כל מה שקורה

שרה קנדלר:  הפעילות הראשונה שעשינו זה דיון ביחד עם איתי, ביחד עם שר האוצר, כדי לוודא שהבורסה נפתחת, ממשיכה לפעול כרגיל

שרה קנדלר:  הדבר הכי חשוב מבחינה פנימית ומבחינת המשקיעים הזרים זה לראות שהבורסה ממשיכה לעבוד כהרגלה

שרה קנדלר:  עשינו שולחנות עגולים עם כל האיגודים כדי לראות מה הצרכים המידיים

שרה קנדלר:  נתנו גם הקלות, אבל הקלות מבחינה תפעולית טכנית

שרה קנדלר:  נתנו דחייה של הגשת הדוחות הרבעוניים של החברות כדי לתת זמן של התארגנות

שרה קנדלר:  מצד שני, אנחנו לא מוותרים על נושא השקיפות, הגילוי והדיווח

שרה קנדלר:  אם הבורסה עובדת, צריך שיהיה את כל המידע לכל ציבור המשקיעים

שרה קנדלר:  בנוסף, אנחנו מנטרים כל הזמן את כל הפעילות של קרנות הנאמנות ושל החברות הציבוריות

שרה קנדלר:  עכשיו אנחנו גם עושים פעולות לפיתוח, לראות איזה מכשירים ואיזה פעולות אנחנו יכולים לעשות בשביל לפתח את שוק ההון עכשיו ובתקופה שאחרי המלחמה, אם זה בנושא של עידוד קרנות תשתיות ובנושאים אחרים

שרה קנדלר:  כל הנושאים שעולים פה הם נושאים חשובים ואנחנו בעד כל דבר שיביא לעידוד הבורסה המקומית, לפיתוח שוק ההון, אבל לכל רעיון יש את המורכבות שלו וצריך לדון לגופו

אילן גילאון: חיפשתי אירוע כמו המלחמה הזאת בכלכלה המפותחת והמודרנית ב-50 השנים האחרונות, אם מבחינת גודל הגיוסים ואם מבחינת הכמות בשוק העבודה, ולא מצאתי

אילן גילאון:  יש פה אירוע תקדימי מבחינת האימפקט הכלכלי שלו

אילן גילאון:  אנחנו מדברים פה על כך שמתחילת המלחמה ת"א 125 ירד ב-2

אילן גילאון: 5%, על כך שאג"ח ממשלתיות ואג"ח קונצרניות המרווחים כמעט ולא נפתחו, ואנחנו מדברים על שקל  חזק יותר ב-3% מלפני המלחמה

אילן גילאון:  אם מסתכלים על כל סבב ב-15 השנים האחרונות, ואם אנחנו מסתכלים על הפעילות של הסוחרים כדי לראות איך הם מגיבים לכל סבב, אנחנו רואים פה בגרות יוצאת דופן של השחקנים המקומיים, כולל משקיעים קמעוניים, משקיעים קטנים

אילן גילאון:  המוכרים הגדולים מתחילת המלחמה היו משקיעים זרים, כאשר מי שקנה היו בעיקר משקיעים מוסדיים ישראלים

משה גפני: האם מה שאתה אומר זה שהמערכת לא נפגעה או נפגעה מאוד בשוליים?     

אילן גילאון: מה שאני אומר זה שהשווקים מסתכלים קדימה, מסתכלים מעבר לאירוע הנוכחי

חנוך דב מילביצקי: הוא אומר ששווה לשמור עליהם, כי הם שומרים עלינו כשצריך

משה גפני: הוא מציג תמונה שמראה שלא הייתה פגיעה

ינון אזולאי: איתי אמר שמשקיעים זרים כן עזבו

אילן גילאון: משקיעים זרים באמת עזבו

אילן גילאון:  ראינו שמשקיעים זרים עזבו בסדר גודל של מעל מיליארד שקל ושנכנסו משקיעים מוסדיים

אילן גילאון:  הבורסה פה זולה ביחס לעולם, לכן חלק מהאנשים כבר רואים אחרי המלחמה ומנסים לנצל את ההזדמנויות האלו

אילן גילאון:  כמובן שהייתה פה פגיעה, אבל חשוב להבין שהשוק פה חזר

אילן גילאון:  השוק הוא ראי של המשק הישראלי, כשהמשק הישראלי מראה בשבועות האחרונים סימני התאוששות

ינון אזולאי: אגב, סימני ההתאוששות שהשוק הישראלי מראה זה גם בגלל המצב וגם בגלל שאנשים מתחילים לחזור

ינון אזולאי:  אמנם אנחנו רואים שבוע של הפוגה ושאנשים מתחילים לחזור לשוק ההון, לעבודה, אבל באותו יום שיפסיקו את ההפוגה ולא יסכימו להחזיר את החטופים אתה עלול לחזור למה שקרה ב-8 באוקטובר, לנפילה הגדולה, וגם את זה אנחנו צריכים לקחת בחשבון

ינון אזולאי:  איך אתם מתארגנים לא רק ליום שאחרי אלא גם לימי ביניים? כשמשקיעים ישראלים באים זה יפה, זו ההזדהות הישראלית שלנו, אבל אנחנו לא רוצים להביא רק את הישראלים, אנחנו רוצים להביא גם את המשקיעים הזרים שברחו

ינון אזולאי:  מה אתה עושה על מנת לא להבריח אותם, ומה אתה עושה על מנת להחזיר אותם ולהביא משקיעים חדשים?       

אילן גילאון: יש לנו מאמצים רציפים להביא משקיעים זרים לישראל

אליהו (אלי) רביבו: מה הם כוללים? אנחנו אמורים לראות שתי פעולות שמתבצעות במקביל: האחת, איך לגרום למשקיעים פוטנציאליים ישראלים להיכנס למשחק, והשנייה, להחזיר משקיעים זרים מבחוץ ולהביא עוד חדשים

אליהו (אלי) רביבו:  מה הן הפעולות האופרטיביות שאתם מבצעים לטובת העניין? האם אתם נוקטים בהליכי הסברה כלכליים בעולם? הסברה היא לא מדינית רק, היא לא ביטחונית רק, היא גם כלכלית

אליהו (אלי) רביבו:  האם אתם דואגים לצרף צוותים כלכליים לפגישות מדיניות שמתקיימות בין מנהיגים שלנו לבין מנהיגים בעולם כדי להסביר ולעודד את הצדקת ההשקעה המחודשת בישראל?     

אילן גילאון: יש לנו מחלקה בינלאומית שלמה שעוסקת בדברור הסוגיה הכלכלית בכל הפורומים הבינלאומיים הרלוונטיים

אילן גילאון:  אנחנו בשנים האחרונות עשינו כמה וכמה מהלכים כדי להנגיש את השוק המקומי למשקיעים בינלאומיים

אורית פרקש הכהן: אני מבינה שנציג רשות שוק ההון מדבר על דברור כאסטרטגיה וזה בסדר גמור, אבל בכל זאת מטרת הדיון הזה היא קצת יותר מדברור

אורית פרקש הכהן:  האם יש צעדים אופרטיביים שאתם יכולים לנקוט במסגרת הסמכויות שלכם כדי לענות לגודל השעה והאתגר? דברור זה בסדר, ובאנגלית זה בסדר, אבל אתם לא מערך ההסברה

אורית פרקש הכהן:  האם יש חסמים רגולטוריים שאפשר להסיר עכשיו כדי להפוך את הזירה של השוק הישראלי ליותר אטרקטיבית מבחינת השקעות אל מול שווקים אחרים? האם אתם עורכים תכנית מיוחדת לימים האלה?      

שרה קנדלר: אנחנו בוודאי עוסקים כל הזמן בנושא של פיתוח שוק

אורית פרקש הכהן: האם יש צעדים קונקרטיים שאתם עומדים לנקוט בתקופה הנוכחית מעבר לדברור והסברה?     

ינון אזולאי: כשאתם באים ואומרים שהמשקיעים גילו בגרות, זה בסדר, השאלה איך אנחנו עושים שהם ימשיכו לגלות בגרות?       

אילן פלטו: החברות הציבוריות הן הבסיס של הבורסה

אילן פלטו:  המטרה של הבורסה היא שחברה תבוא, תגייס כסף ותשקיע אותו

אילן פלטו:  עם כל הכבוד לשוק המשני, ויש לי כבוד וחשיבות לשוק המשני, כשיש מישהו שקונה מנייה, יש גם מישהו שמוכר

אילן פלטו:  העברת כסף בין אחד לשני עדיין לא מביאה תעסוקה וצמיחה במשק

אילן פלטו:  מה שמביא כלכלה, צמיחה במשק ותעסוקה זה גיוס הון על ידי החברות, אבל לצערי הדבר הזה לא קורה בבורסה בת"א

אילן פלטו:  לא מספיק שנכנסנו ב-2023 לתקופה בעייתית מבחינה מקרו כלכלית, גם נפלו עלינו אחרי זה המחלוקות שהיו בתוך מדינת ישראל וגם המלחמה

אילן פלטו:  אין הנפקות ציבוריות בכלל

אילן פלטו:  אנחנו בשנה הכי קשה מבחינת הנפקות בבורסה בת"א מאז ומעולם

אורית פרקש הכהן: הייתה אחת, לא?     

אילן פלטו: רק הנפקה אחת

אילן פלטו:  בינתיים יש גם מחיקות, 15 חברות נמחקו מהבורסה

אילן פלטו:  הכלי המרכזי של צמיחה ותעסוקה במשק, שזה גיוס הון על ידי חברות ציבוריות, לא מתקיים

משה גפני: מה אתה מציע?     

אילן פלטו: אין אף פעם צעד אחד שאם תעשה אותו הכל ייפתר

אילן פלטו:  משרד האוצר, אגף שוק ההון, רשות ניירות ערך וכולם צריכים לשבת ביחד ולהביא תכנית מסודרת ומלאה

אילן פלטו:  אין ספק שהנושא של מס הבורסה הוא נושא חשוב, יתמרץ את הפעילות בבורסה, יעלה את השוויים ויעודד חברות לבוא ולהנפיק בבורסה, אבל מעבר לנושא של מס הבורסה, אם כבר מדברים על מיסוי, יש את הנושא של הכרה בהוצאות הנפקה שהיה שלוש שנים והתבטל ואנחנו לא מצלחים להעביר אותו

אילן פלטו:  אפילו החלטה פוזיטיבית של ועדת כספים שהתקבלה פה לא עזרה כי שר האוצר לא חתם

אילן פלטו:  יש נושא של עידוד חברות, פשוט לעודד חברות לבוא ולהנפיק

אילן פלטו:  יש רשימה ארוכה של הקלות ברגולציה שנמצאת בידי רשות ניירות ערך

אילן פלטו:  אגב, זו לא רשימה שאנחנו המצאנו, זו רשימה שרשות ניירות ישבה וכתבה אותה

ולדימיר בליאק: יש משהו שמיושם?     

אילן פלטו: לא

אורית פרקש הכהן: אני אשמח שבדיון הבא תהיה רשימת צעדים שהממשלה מוכנה לנקוט, אחרת מה עשינו בזה

אילן פלטו: בזמנו, הכינו את הרשימה הזאת לבורסה המשנית

אילן פלטו:  היה איזה שהוא רעיון לעשות בורסה משנית, אבל אמרנו מראש שלא תתקיים ואף אחד לא יבוא אליה

אילן פלטו:  יש שם רשימה של 20 הקלות ברגולציה שעברו כבר בקרה של כל הגופים, רק צריך להביא וליישם אותן

אילן פלטו:  צריך לעשות עידוד לרישום הכפול

אילן פלטו:  חברות ישראליות שנסחרות רק בחו"ל ולא בארץ צריך להביא לרישום בארץ - יש מעל 100 חברות כאלו

אילן פלטו:  יש פעילויות שאפשר לעשות בתחום המיסוי וברשות שוק ההון

אילן פלטו:  דיברנו לא מעט פעמים עם רשות שוק ההון על הקלות בנושא של חברות דואליות, אבל זה לא התקדם, לא הצלחנו להתקדם משם

אילן פלטו:  יש חברות ממשלתיות שבמקום להתאמץ כל הזמן ולמכור אותן כבנק אחד לגוף פרטי אחד אפשר לבוא ולהנפיק אותן, שזו עוד פעילות לבורסה, זה עוד מסחר לבורסה

אילן פלטו:  שמעתי לאחרונה שרוצים לתת רשת ביטחון לנושא של השקעות בחברות הייטק

אילן פלטו:  בואו ניתן רשת ביטחון גם להשקעה בחברות ישראליות דרך הבורסה

אילן פלטו:  יש רשימה ארוכה של צעדים ששר האוצר קיבל ורשות ניירות ערך מכירה

אליהו (אלי) רביבו: איך היא מכירה את הרשימה?     

אילן פלטו: כי אני ישבתי עם יושב ראש ניירות ערך

אילן פלטו:  הצגנו לו את הנושאים, הצגנו לו את הרשימה

אילן פלטו:  אין גוף אחד בממשלה שלוקח את רשות שוק ההון, את רשות המסים ואת רשות ניירות ערך ומכין תכנית מסודרת

משה גפני: נמרוד ספיר, מנכ"ל איגוד בתי השקעות, בקשה

נמרוד ספיר: בתי השקעות והגופים המוסדיים פועלים בצורה סדירה מהיום הראשון של המלחמה

נמרוד ספיר:  המערכת מתורגלת, כמו שאמר איתי, לעבודה מרחוק, שזה מאוד עזר

נמרוד ספיר:  התפקוד השוטף והיעיל של שוק ההון בתקופה הזאת זה לא דבר של מה בכך - זה גם חלק מהחוסן הישראלי וגם חלק מהחוסן של הכלכלה

נמרוד ספיר:  הנושא של שוק ההון הוא מאוד מאוד חשוב

נמרוד ספיר:  אני חושב שהחוסן של הבורסה ושל שוק ההון הוא עוד איזה שהוא מרכיב בחוסן שלנו כמדינה

נמרוד ספיר:  ביומיים או בשלושה הראשונים הבורסה מאוד ירדה

נמרוד ספיר:  אנחנו כמו תמיד אומרים לאנשים לא לקבל החלטות בלחץ, אלא להתייעץ, להסתמך על המומחים

נמרוד ספיר:  הכי גרוע זה לנסות לתזמן את השוק

נמרוד ספיר:  באמת ראינו שמי שיצא מהשוק ביום-יומיים הראשונים הפסיד את הראלי שהיה בשבועיים האחרונים שהבורסה עלתה

נמרוד ספיר:  הבורסה עדיין משמעותית יותר נמוכה ממה שהיא הייתה לפני המלחמה, בטח ביחס לעולם בשנה האחרונה

נמרוד ספיר:       לגבי הנושא של המשכיות עסקית - נכון שכולם מתורגלים אצלנו לעבוד מרחוק, אבל עדיין בתי השקעות מתמודדים עם מחסור משמעותי של עובדים שנובע גם כתוצאה מגיוס מילואים

נמרוד ספיר:  רוב העובדים בשוק ההון הם עובדים צעירים יותר, לכן היו אצלנו אחוזים גדולים יותר של גיוס למילואים

נמרוד ספיר:  גם הייתה לנו את הבעיה של עבודה סדירה של מערכת החינוך

נמרוד ספיר:  היו הרבה מאוד אנשים שנפגעו, כשאצל חלקם זה השפיע על מקומות העבודה

נמרוד ספיר:  המסר שאנחנו העברנו לרגולטורים, שזה גם המסר שאתם בתור ועדת כספים יישמתם בחודשיים האחרונים, זה כרגע להתעסק רק עם מה שדחוף למלחמה ולדחות מהלכים

נמרוד ספיר:  יש עדיין מהלכי רגולציה משמעותיים שאמורים להיכנס בחודשים הקרובים שהמערכת לא יכולה להתמודד איתם, אם בגלל שאנשים במילואים, נושאי משרה במילואים, מנהלים במילואים

נמרוד ספיר:  כל הרפורמות צריכות להידחות כל עוד זה לא פוגע בעמיתים

אורית פרקש הכהן: למה אתה מתייחס?     

נמרוד ספיר: רשות ניירות ערך פרסמה כבר מכלול מלא של דחיות, רשות שוק ההון פרסמה מכלול אחד של דחיות

נמרוד ספיר:  יש עוד דברים בעולמות של רשות שוק ההון שצריכים להידחות, ואנחנו מנהלים שיח עם רשות שוק ההון

נמרוד ספיר:  כרגע כל המשק צריך להתמקד בהמשכיות עסקית, לא ברגולציה

נמרוד ספיר:  אמרנו שדברים שפוגעים בעמיתים - לא לדחות, דברים שפוגעים בעמיתים - להכניס עכשיו

נמרוד ספיר:  כל מיני מהלכי תפעול למערכות המורכבות שיש בעולמות הפנסיה צריך לדחות, ואני מבקש את הרוח הגבית שלכם בעניין הזה

נמרוד ספיר:       החלק השני עוסק בעידוד השקעות בישראל

נמרוד ספיר:  ציין פה מנכ"ל הבורסה את הסוגיה של עידוד הגופים המוסדיים להשקיע במדדים של יורו סטוקס, ברזיל והודו במקום במדדים בישראל

נמרוד ספיר:  הסוגיה הזאת כבר קיבלה המלצה של ועדה ציבורית, של ועדת יפה, שקבעה שהעולם הזה של קרנות הסל הוא עולם יעיל

נמרוד ספיר:  תראו, מנהלי השקעות של הפנסיה שלנו צריכים להשיא את התשואה הכי גבוהה, זה השיקול היחיד שצריך להיות, אבל לא צריך לעוות להם את שיקול הדעת ולהגיד: פה אתם תשלמו יותר, פה תשלמו פחות בעלויות

נמרוד ספיר:  צריכה להיות קרקע שווה להשקעה במדד של ברזיל ובמדד של ישראל

נמרוד ספיר:  איפה שמשיא הכי הרבה תשואה לחוסכים, איפה שתהיה פנסיה הכי גבוהה - שם תשקיעו

נמרוד ספיר:  העיוותים האלה צריכים להיות מוסרים

נמרוד ספיר:  אני מצטרף למה שאמרו חברי הכנסת לגבי הצורך בתמריצי מס

נמרוד ספיר:  אני חושב שיש שורה של הצעות שהציעו חברי הכנסת

נמרוד ספיר:  גם חברת הכנסת שירי, גם חבר הכנסת בליאק וגם חבר הכנסת רביבו דיברו פה על עולמות של תמריצי מס

נמרוד ספיר:  זה ברור שיש פה כרגע מצב פיסקלי מורכב, אבל אני חושב שחלק מההצעות לא יביאו להפחתת גביית המסים

נמרוד ספיר:  כשהסתכלתי כמה הייתה גביית המסים לפני ועדת טרכטנברג, לפני שהעלו את המס על הבורסה, ראיתי שהיו יותר שנים שגביית המס הייתה יותר נמוכה

אליהו (אלי) רביבו: הוכח שזה מהלך שגוי

אליהו (אלי) רביבו:  אני חושב שעל זה אין שום דיון בכלל

נמרוד ספיר: אני חושב שצריך לדון בדברים האלה

משה גפני: משרד האוצר, אני מבקש לדעת האם אתם סבורים שצריך לעשת פעולות לעידוד הבורסה, ואם כן,  מה הפעולות שאתם מציעים לעשות?      

עפר שלח: עלתה כאן בשעה האחרונה תמונה מעודדת מצד הרגולטורים הפיננסים הרלוונטיים ומצד חברי הכנסת לגבי מצב שוק ההון

משה גפני: זאת אומרת, את מציעה שלא לעשות כלום?     

עפר שלח: כמובן שחייבים להמשיך לעקוב אחרי כל המדדים

עפר שלח:  אנחנו במשרד האוצר נמצאים כל הזמן בקשר עם השוק ועם הרגולטורים הפיננסיים, על מנת להמשיך להיות במעקב אחרי הענף הקריטי הזה

עפר שלח:        לגבי שורת ההצעות שחברי הכנסת העלו בשעה האחרונה – לכולן משותף רכיב שהוא הרחבת משטר הטבות המס לחיסכון ולהשקעה בישראל

עפר שלח:  כמו שכבר עלה כאן בשעה האחרונה, אנחנו נמצאים בתקופה מאוד מאוד מאתגרת מבחינה פיסקלית בטווח הזמן המידי ובטווח הזמן הבינוני

משה גפני: מה אתם מציעים לעשות? לעקוב?     

עפר שלח: אני לא חושבת שכרגע קיימים התנאים הפיסקליים כדי ליזום באופן אקטיבי אובדן נוסף בהכנסות מדינה מעבר לאובדן שאנחנו כבר רואים וצפוי להימשך

ולדימיר בליאק: זה לא בהכרח אובדן

מיכל שיר סגמן: הוכחנו לכם שזה לא היה נכון לפני שנתיים, על אחת כמה וכמה בתקופת מלחמה

מיכל שיר סגמן:  אנחנו יכולים להוכיח לכם שוב שלא רק שזה לא היה נכון לפני שנתיים, אלא שעכשיו זה קריטי

מיכל שיר סגמן:  אתם מתעקשים על זה, אבל זה לא נכון

מיכל שיר סגמן:  אנחנו לפני שנה עשינו אתכם ישיבות ליליות כדי לנסות ולהסביר לכם

מיכל שיר סגמן:  אין לנו בעיה לעשות את זה שוב, אבל כרגע אתם צריכים להבין שזה קריטי

עפר שלח: הטענה, אם אני אפשט אותה, אומרת שהטבת מס תביא להגדלה של ההשקעות במשק הישראלי ובשוק ההון

עפר שלח:  צריך להבין שסך מס רווחי ההון היום עומד על אפס אחוז, והכוונה שלי היא לכל ההשקעות שנעשות דרך מכשירי החיסכון הפנסיוניים, קרנות ההשתלמות וקופות הגמל להשקעה

עפר שלח:  חלק מאוד ניכר מהחיסכון בישראל ומההשקעה בישראל פטור באופן מלא מרווחי הון

משה גפני: זאת אומרת, אתם לא מתנגדים למס הזה בגלל שבלאו הכי הוא לא קיים

משה גפני:  את אומרת שבלאו הכי המס הוא על אפס

עפר שלח: יש פטור ממס רווחי הון על חלק ניכר מהשקעות הציבור

משה גפני: בסדר, אז אתם לא מתנגדים לחקיקה בעניין הזה

עפר שלח: השימוש במכשיר של הטבות מס באופן רוחבי הוא שימוש שיש לו מחירים מאוד מאוד כבדים

עפר שלח:  הראשון והעיקרי בהם זה שזו הטבה רגרסיבית באופן העמוק ביותר, כשמי שנהנה ממנה זה מי שנמצא בעשירונים הגבוהים ביותר

מיכל שיר סגמן: הצעת החוק שלי מדברת רק על המעמד הבינוני ועל הצעירים

עפר שלח: הורדת מס רווחי הון על השקעה בבורסה תטיב בעיקר עם בעלי ההכנסות הגבוהות שבלאו הכי משקיעות חלק משמעותי מההון שלהן

אורית פרקש הכהן: זה לא טיעון בלעדי בניתוח כלכלי-אסטרטגי

אורית פרקש הכהן:  בסוף את צריכה לעשות את החשבון אם עלות ההטבה תביא לכל השוק, לכלל הציבור ולכלל התקציב יותר ערך או פחות ערך מהעלות הישירה של ההטבה

אורית פרקש הכהן:  עשינו את זה בחוק המו"פ שהעברנו בוועדה רק לפני כמה חודשים, עם כל ההטבות בנושא ההייטק

אורית פרקש הכהן:  זה טיעון שאת לא יכולה אף פעם לטעון לבד, וזו גם לא חשיבה נכונה

אורית פרקש הכהן:  בסוף השאלה אם בטוטאל את בפלוס או במינוס אל מול עלות ההטבה

משה גפני: היא אומרת שהם לא רוצים לעשות שום דבר בעניין הזה של שוק ההון

משה גפני:  מה העמדה שלכם לגבי החוק שהנחתי על ניכוי הוצאות הנפקה? זה יעודד את הבורסה

יהונתן אזרזר: כמו שחבר הכנסת גפני אמר, הסיפור הזה הוא לא חדש

יהונתן אזרזר:  בשנת 2018 הייתה הוראת שעה לגבי ניכוי הוצאות הנפקה

משה גפני: אתם לא ממש תמכתם בה

משה גפני:  אתם תומכים בהצעה שלי? אני שם אותה בשבוע הבא

יהונתן אזרזר: אנחנו אוהבים לעבוד על בסיס נתונים

יהונתן אזרזר:  נעשה מחקר ונביא לכם בדיוק את הנתונים של כמה זה עלה בכסף

יהונתן אזרזר:  ממה שאנחנו רואים, זה היה משהו שהוא מאוד מאוד זניח, זה לא היה איזה גיים צ'יינג'ר

משה גפני: אז למה נלחמתם כל כך נגד אם זה היה זניח?     

שלמי פיליפ: זה לא זניח

שלמי פיליפ:  זה עלה כמה עשרות מיליוני שקלים

שלמי פיליפ:  בשנים 2018 עד 2020, כשהחוק הזה היה בתוקף, הונפקו בין 14 ל-28 חברות הנפקה ראשונית

שלמי פיליפ:  לעומת זאת, שנה אחרי, כשהחוק כבר לא היה בתוקף, הונפקו 97 חברות

אילן פלטו: כמה השנה הונפקו?     

איתי בן זאב: אם לא הונפקו מספיק חברות, איך זה שעשרות מיליוני שקלים זה הנזק? אתה קצת סותר את עצמך

משה גפני: אני מציע לא לקיים את הדיון הזה עכשיו

משה גפני:  אני מכיר את הוויכוח

משה גפני:  זה ברור לחלוטין שהמצב היום של הבורסה הוא כזה שצריך למצוא דברים שיעודדו משקיעים להשקיע בבורסה

משה גפני:  אתה אומר שניכוי הוצאות הנפקה זה לא מביא, אבל אני חולק על זה

משה גפני:  אם את זה לא, תגיד מה כן

משה גפני:  שום דבר לא לעשות זו תשובה מאוד טובה, אבל לא נקבל אותה

מיכל שיר סגמן: בואו נעשה על זה דיון

אורית פרקש הכהן: האם אתם לא מסכימים שיש כאן תקופה שדורשת התייחסות אקטיבית מצידכם? אם התשובה היא לא, לרדת למטה כבר לא רלוונטי

אורית פרקש הכהן:  זה לא רק לכבות שרפות ולעשות פה חוקים לפיצויים, אלא צריך לראות איך אנחנו מנהלים את המשק הזה ומסייעים במשיכת השקעות בכל המישורים

יהונתן אזרזר: 	כמו שגם איתי וגם נמרוד אמרו, עיקר המסחר בשוק ההון הישראלי מושפע לא רק מהטבות מס כאלו ואחרות, אלא בעיקר מנתוני מקרו והסתכלות על השווקים

יהונתן אזרזר:  יצאה סקירה של בית השקעות שרודרס  בהקשר של ההנפקה הצפויה של האוצר שצריכה להיעשות בשבועות הקרובים

יהונתן אזרזר:  הם עשו מחקר עם נתונים לגבי ההשקעה בישראל

יהונתן אזרזר:  המגמות שהם מצביעים עליהן זה שמאמצע 2022 עד היום עיקר ההסטה של הכספים היא לאו דווקא רק ממשקיעים זרים, אלא פה בתוך הבית - זה אומר מוסדיים, זה אומר שהפנסיות, קופות הגמל וקרנות ההשתלמות של כולנו, שהם מכשירים שפטורים ממס - -      

אילן פלטו: ככה כל מחלקה מעבירה את האחריות למחלקה אחרת

יהונתן אזרזר: לא, אנחנו לא מעבירים את האחריות

אורית פרקש הכהן: אתה אומר שהבעיה היא עוד יותר חמורה, כי יש כאן התרחקות של השקעות מישראל

יהונתן אזרזר: ההתרחקות של ההשקעות מישראל היא בתוך הבית

אורית פרקש הכהן: יש כאן אירוע שדורש התייחסות או לא?      

משה גפני: אסף נחמני, בקשה

אסף נחמני: מתחילת המלחמה אנחנו מקיימים שיח מאוד ער עם בתי השקעות, עם חברות הביטוח, עם החברות המנהלות

אסף נחמני:  הוצאנו רשימה של הקלות תפעוליות לגופים המנהלים, כאשר מדובר בסבב ראשון של הקלות

אסף נחמני:  אנחנו ממשיכים לקיים את השיח הזה מול נמרוד ספיר ומתכוונים להוציא בקרוב הקלות תפעוליות נוספות

אסף נחמני:  אני רוצה לציין שכל הגופים המוסדיים פועלים ונותנים שירות מיטבי ללקוחות, למרות שהם נמצאים בחוסר של כוח אדם כמו הרבה מאוד מגזרים במשק

אסף נחמני:       לעניין קרנות הסל שעלה פה – בסופו של דבר הוועדה הזאת ישבה לא פעם אחת ולא פעמיים במהלך העשור האחרון בנושא ההוצאות הישירות

אסף נחמני:  אחד העקרונות המנחים שם היו שאין צורך לבוא וליצור מצב של כפל הוצאות ישירות

אסף נחמני:  הלקוחות של הגופים המוסדיים משלמים דמי ניהול נכבדים מאוד לגופים המוסדיים, למנהלים של קרנות הפנסיה, לקופות הגמל ולחברות הביטוח, כאשר בין היתר דמי הניהול האלה מממנים מערכי השקעות מאוד נרחבים של משקיעים בישראל

אסף נחמני:  הגופים המוסדיים שיודעים להשקיע לא פחות טוב בישראל מאשר קרנות הסל, מבצעים זאת בעצמם במסגרת דמי הניהול שהם משלמים לאותם גופים

אסף נחמני:       ישנם שינויים ברגולציה בשנה האחרונה, כמו החוזר של המסלולים ושינויים נוספים

אסף נחמני:  קיבלנו את הפנייה הזאת ונשקול אותה לגבי תחומים ספציפיים

משה גפני: ד"ר גל נוימן וקסלר, בקשה

גל נוימן וקסלר: מעצמת ההייטק שלנו הייתה עד לינואר 2023 אחת מחמשת האקוסיסטם של הטכנולוגיה המובילים בעולם

גל נוימן וקסלר:  זו נקודה מאוד חשובה, בטח בהתייחס לזה שאנחנו כאלה פיצים

גל נוימן וקסלר:  לצערי, מאז אנחנו במגמה שלילית

גל נוימן וקסלר:  אם אנחנו מסתכלים על כמות החברות שנוצרו פה ברבעון האחרון, מדובר על סדר גודל של כ-20% מכמות החברות שנוצרו בתקופה המקבילה בשנה הקודמת

גל נוימן וקסלר:       אני רוצה להגיד מילה אחת קטנה על השאלות שהעלו פה בקשר לסנטימנט של משקיעים זרים, בקשר למה שקורה עכשיו ליזמים שלנו

גל נוימן וקסלר:  לפני כשלושה שבועות חברתי לשותפות מקרנות אחרות והקמנו  חמ"ל קרנות הון סיכון שבא לחבור לכל מיני ארגונים, עמותות, רשות החדשנות, לכל מי שאפשר כדי לתמוך

גל נוימן וקסלר:  הגישו לחמ"ל הזה, שמתבסס גם על הכסף שרשות החדשנות הקצו, כ-200 חברות

גל נוימן וקסלר:  לקרנות חירום הגישו בקשה לסיוע כמעט 600 חברות

גל נוימן וקסלר:  אני אומרת את הנקודות האלו, כי נגענו בצד הציבורי, לא נגענו בצד הפרטי

גל נוימן וקסלר:   כולנו צריכים להיות מתחת לאלונקה, כי היזמים והיזמיות צריכים את התמיכה

גל נוימן וקסלר:  רשות החדשנות  הקצתה המון כסף, אבל הכסף הזה צריך מצ'ינג

גל נוימן וקסלר:  הקרנות הישראליות זה לא מספיק כי המשקיעים הזרים צריכים יותר

גל נוימן וקסלר:  אני אשמח לעזור לכם בגיבוש צוות

אליהו (אלי) רביבו: רוב המדדים תיקנו את עצמם מאז פרוץ המלחמה עד היום, כשכל מה שחסר זה 2%

אליהו (אלי) רביבו:  רוב הירידה בשנה הקלנדרית שחלפה הייתה אותם משקיעים שבשל הרפורמה החליטו להוציא את השקעותיהם מישראל

אליהו (אלי) רביבו:  אני קורא לכם לעודד את אותם משקיעים להחזיר את הכספים שהם הוציאו

אליהו (אלי) רביבו:      החלק השני של הקריאה מופנה לשלוש הרשויות

אליהו (אלי) רביבו:  אני דורש מכם להקים צוות שמורכב מנציגים של שלוש הרשויות, כדי לגבש מסקנות אופרטיביות

אליהו (אלי) רביבו:  אל"ף, לקבוע כהגדרה אם לגישתכם יש מה לעשות כדי לעודד את המצב, לשפר אותו ולייעל

אליהו (אלי) רביבו:  אם לא, אתם לא צריכים להתגבש בכלל, רק תגידו לנו ואנחנו נסיק את המסקנות שלנו

אליהו (אלי) רביבו:  אם כן, תגיעו לפה בדיון הבא עם מסקנות

אליהו (אלי) רביבו:  אני אשמח אם תקבעו עם הנציגים מבתי ההשקעות ועם ראשי הבורסה כדי לשמוע את עצותיהם, כדי להגיש להם אפילו מסקנות ביניים כך שכשתגיעו לכאן תגיעו עם ראייה מאוחדת ומשולבת

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה ליושב ראש שהסכים לקיים את הדיון, ויותר מזה - הגיע למסקנה שיש צורך לקיים דיון המשך

משה גפני: אני אבקש את המסקנות

משה גפני:  אני סבור שלא עושים מספיק בעניין הזה של ההשקעות, מה שנאמר פה על ידי המציעים

משה גפני:  אני מבקש את התכנית שלכם

משה גפני:  לא צריך לעשות שום דבר זו גם תשובה, אבל אז נדע איך להתמודד עם העניין הזה

משה גפני:  אני מבקש מכולם להכין תכנית, כמו שאמר חבר הכנסת רביבו

משה גפני:  אני מבקש את התכנית הזאת ומבקש שמנהל רשות לניירות ערך יהיה בישיבה

אורית פרקש הכהן: אני מבקשת שיגיעו יושבי הראש בפעם הבאה, לא רק רשות ניירות ערך

משה גפני: זה מה שאמרתי

משה גפני:  אני מבקש את הדיון הזה

משה גפני:  אני מאמין שתוך שבועיים-שלושה יגישו תכניות לגבי מה שסבורים שצריך לעשות, כאשר רק אז נמשיך את הדיון ונגיע למסקנות

אורית פרקש הכהן: גם את הרשות לחדשנות צריך להוסיף

משה גפני: אני מודה לכם על הדיון ועל ההשתתפות