ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 147, 2023-11-27 00:00

יעקב אשר: בוקר טוב לכולם

יעקב אשר:  אני פותח את ישיבת הוועדה

יעקב אשר:  על סדר היום הצעת חוק תכנון ובנייה (תיקון מס' 149 והוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2023, מ/1681

יעקב אשר:  סעיפים 2-5 ו-7

יעקב אשר:  הסרת חסמים בנושא מרחבים מוגנים

יעקב אשר:  אוקיי

יעקב אשר:  טוב, אנחנו קיימנו שני דיונים בוועדה, ודיונים נוספים עם הצוותות

יעקב אשר:  והופץ נוסח של הוועדה

יעקב אשר:  אנחנו נקריא עכשיו את הנוסח סעיף-סעיף, נדבר, ואם נצליח, מה שנקרא, להתקדם איתו, יכול להיות שגם נצביע, לפחות על הסעיפים האלה

יעקב אשר:  כי כרגע הצעת החוק היא עם חלק נוסף שעליו דנו אתמול, ועוד יהיה לנו דיון בימים הקרובים

יעקב אשר:  אוקיי, מי מקריא? בבקשה, היועץ המשפטי

תומר רוזנר: אני אתן מילת הקדמה קצרה

יעקב אשר: דברי פתיחה, מה שנקרא

תומר רוזנר: במסגרת הדיונים שהיו כאן בוועדה, הממשלה הביאה הצעת חוק שעוסקת בנושא מצומצם של היטל השבחה ופיצויים עקב תוכנית שעניינה מרחבים מוגנים

תומר רוזנר:  ועלה בוועדה במהלך הדיונים, וגם בדיונים, כפי שאמר יושב הראש, מעבר לדיונים שהתקיימו בוועדה, שישנה שורה ארוכה של חסמים שראוי לטפל בהם ולנסות להסיר אותם כדי שההליך של הוספת ממ"ד למבנה קיים יהיה הליך מהיר ופשוט כלל הניתן

תומר רוזנר:       בהצעה שמונחת בפניכם בעצם הבאנו לידי ביטוי את ההצעות השונות, הנושאים השונים שעלו במהלך הדיונים

תומר רוזנר:  כפי שגם יובהר בהמשך, הגענו להבנות, לפחות עם נציגי הממשלה, שבנוסף לתיקונים שמוצעים כאן יהיו גם תיקונים נוספים בתקנות, שלגביהם בעצם יצטרכו לעשות תיקונים

תומר רוזנר:  אנחנו נפרט את התיקונים גם בתקנות

תומר רוזנר:  ובאותם עניינים בעצם תהיה הצהרה לפרוטוקול שהממשלה או שר הפנים יפעל לתיקון התקנות בלוח זמנים שיוצג כאן על ידי נציגי הממשלה, ככל הניתן

תומר רוזנר:  הנושא הראשון שמופיע בהצעת החוק - - -     

יעקב אשר: לא? לא, אני צריך לדעת עכשיו אם לא

יעקב אשר:  לא, אם אתם הולכים לפי לוח הזמנים שלנו

נתן אלנתן: אני לא יודע

יעקב אשר: מה אתה לא יודע? אנחנו יושבים פה

יעקב אשר:  אנחנו מנסים לסיים

יעקב אשר:  אנחנו רוצים לדעת

יעקב אשר:  הרי, יש פה שני חלקים, כמו שאמר היועץ המשפטי

יעקב אשר:  אני לא הקדמתי על זה בהתחלה אבל אני חושב שטוב שהוקדם

יעקב אשר:  יש פה שני חלקים שמשולבים אחד עם השני

יעקב אשר:  את רוצה ששניהם בסוף, זה הקלה משמעותית בכל הנושאים הללו, כדי באמת לגרום לתמריץ ולגרום לכך שנסתכל קדימה לשנים הבאות אחרי מה שעברנו לפני חודש וחצי-חודשיים אחורה

יעקב אשר:  אז כנראה שזה דבר חשוב

יעקב אשר:  עכשיו, שני הדברים האלה צועדים ביחד, ולכן אנחנו צריכים לדעת שזה יקודם לפי ההסכמות

תומר רוזנר: מה פספסתי?     

יעקב אשר: לא, פספסת שהוא, אמרת לי שנקדם את זה בזה, אז האמת היא לא

יעקב אשר:  טוב, אם יהיה לו משהו להגיד הוא יגיד

יעקב אשר:  אנחנו בכל אופן נרצה כמובן לשמוע לפרוטוקול שהדברים האלה הולכים ביחד

יעקב אשר:  כי אם יש זמן אז יש גם לי זמן

יעקב אשר:  אין בעיה

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  אז הנושא הראשון שמופיע בפניכם הוא שינוי בהגדרה של מרחב מוגן, כך שבעצם אפשר יהיה להוסיף ברשות ולא בחובה באזורי העימות בצפון ובדרום שירותים בשטח שלא יעלה על שלושה מטרים, באישור הרשות המוסמכת של פיקוד העורף

תומר רוזנר:  כך שבמקרה כזה יחולו בעצם כל ההטבות והתיקונים שמקנה החוק למרחב מוגן

תומר רוזנר:  כלומר, רואים בשטח הזה שטח שנוסף באופן אוטומטי לכל תוכנית

תומר רוזנר:  ההסדר שיחול לגבי פטור מהיטל השבחה וההסדרים הנוספים, שאנחנו נדבר עליהם בהמשך, שכוללים הסדרים מיוחדים של רישוי מקוצר ודברים נוספים

תומר רוזנר:  ואני מציע שזה יוקרא ונשמע הערות

תומר רוזנר: אנחנו נצטרך להוסיף כאן הוראה נוספת שמבהירה בעצם שהשטח הזה ייחשב כחלק מהשטח המינימלי של מרחב מוגן כדי שיחולו עליו ההסדרים הנוספים שדיברנו עליהם

יעקב אשר: באותם מקומות שהם יחולו

תומר רוזנר: באותם מקומות שהם יחולו, כמובן

יעקב אשר: אני חושב שאם לא היה פה חבר הכנסת מלול, שהיה, שהציע את זה

נתן אלנתן: אז זהו, אני רוצה לומר פה שתי הערות

יעקב אשר: דקה אחת

יעקב אשר:  אני מקווה שהוא בדרך, חבר הכנסת מלול

יעקב אשר:  בכל מקרה, אני חושב שהתיקון הזה, כבד דיברנו עליו ממזמן

יעקב אשר:  אני חושב שהוא תיקון נכון, וכרגע אנחנו באמת עושים אותו באזורים באמת הזה

יעקב אשר:  אבל אני חושב שאחד הלקחים ואחד מהדברים שאולי למדנו כולנו זה החשיבות של מקום שיכולה להיות בו שהייה

יעקב אשר:  לפחות במקומות מסוימים רוויי פעילות שלישית, נקרא לזה ככה

יעקב אשר:  אז זה חשוב מאוד, ואני רואה בזה החלטה חשובה מאוד

יעקב אשר:  כן, בבקשה

נתן אלנתן: קודם כל, אנחנו בעד התיקון הזה

נתן אלנתן:  אנחנו גם התחלנו כבר במטה לעבוד מול פיקוד העורף לקדם את הנושא

נתן אלנתן:  והגיעה החקיקה וזה נכנס במסגרת החקיקה

נתן אלנתן:  רק שתי הערות קטנות – ההצעה של חבר הכנסת מלול דיברה על שירותים ומלקחת, היא לא דיברה רק על שירותים

נתן אלנתן:  ואני לא יודע למה הורדתם

נתן אלנתן:  למה להוריד מקלחות, כי כבר עושים שהייה

יעקב אשר: אנחנו לא הורדנו

נתן אלנתן: ההצעה שלו הייתה כולל

נתן אלנתן:  ההצעה שלו הייתה שירותים ומקלחת

יעקב אשר: בסדר

נתן אלנתן: אז תוסיפו את המקלחת, כי כבר עושים

נתן אלנתן:  העניין הוא שאם הוא מצליח להכניס מקלחון בתוך השטח

נתן אלנתן:  אולי אמבטיה הוא לא יצליח להכניס אבל מקלחון אפשר להכניס, אז למה לא

נתן אלנתן:  זה דבר אחד

נתן אלנתן:       דבר נוסף שצריך, אני רק מעיר בשביל שיובן – שלושת המטרים שכתוב פה זה לא שלושה מטר של חוק תכנון ובנייה אלא שלושה מטר נטו

נתן אלנתן:  את זה צריך להדגיש, כי לא לוקחים בחשבון את הקירות

נתן אלנתן:  אז צריך יהיה להגיד שזה שלושה מטר נטו

נתן אלנתן:  כמו שתשעת המטרים של הממ"ד זה תשעה מטר נטו, גם פה

נתן אלנתן:  צריך יהיה לחדד את זה שיובן ולא יהיה אחר כך

יעקב אשר: התשע הוא תשע נטו

נתן אלנתן: זה נכון, אבל התשע לא מופיעים בחוק התכנון והבנייה

נתן אלנתן:  התשע מופיעים במפרטים

תומר רוזנר: נכתוב שטח רצפה

נתן אלנתן: אז פה, בחוק התכנון והבנייה, כשאתה מדבר על מטרים בדירה, כשאתה אומר 100 מטר - - -     

יעקב אשר: אולי תשמש בברוטו לברוטו

נתן אלנתן: לא, שטח רצפה

נתן אלנתן:  כמו שהוא אמר, זה יכול להיות שטח רצפה או משהו, כדי שזה יהיה ברור

יעקב אשר: אוקיי, טוב

יעקב אשר:  פיקוד העורף נמצאים איתנו בזום? אם יש למישהו משהו להעיר, לאותת

יעקב אשר:  כן, בבקשה

בת-שבע נחמיה מיכאלי: בת-שבע נחמיה מיכאלי ממשרד התקשורת

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  הערה או שאלה – האם ההוראות שמסדירות את ההקמה של הממ"ד מסדירות גם הקמה של תשתית תקשורת, תקשורת קווית

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  תהיה תקשורת קווית בממ"ד?      

תומר רוזנר: זו דרישה של פיקוד העורף

יעקב אשר: הנה, הוא נמצא איתנו

יעקב אשר:  משה

יעקב אשר:  שואלים כאן לגבי תשתית לתקשורת

נתן אלנתן: היום כבר יש

תומר רוזנר: צריך

נתן אלנתן: בבית שלי יש בממ"ד

תומר רוזנר: צריך, צריך

תומר רוזנר:  זה חלק מהדרישות

משה שחל: אז אני אסביר בקצרה שדרשנו מעבר מסודר להכנסת צנרת, זה חלק מהדרישות שלנו

משה שחל:  רק אני אגיד רגע הערה קטנה לגבי השטח, אם אפשר

משה שחל:  שלושת המטרים, צריך להגיד שזה נטו-נטו

משה שחל:  מה הכוונה בנטו-נטו? זה נטו אחרי עיבוי הקירות של הקרמיקה גם

משה שחל:  דיברנו על זה שחדר רטוב - - -     

יעקב אשר: שלא יהיה קרמיקה

נתן אלנתן: לא

נתן אלנתן:  אפשר לעשות קרמיקה, אבל הקרמיקה לא על הקיר אלא היא 10 ס"מ פנימה על קיר הגבס שעושים אותו

משה שחל: דרך קירות מעטפת בטון, ועל זה יש עוד תוספת 10 ס"מ של הלבשה

משה שחל:  אם רוצים לעשות קרמיקה אז זה הלבשה של קיר גבס

משה שחל:  זאת אומרת שזה מוריד רק על קירות חיצוניים עוד 10 ס"מ

נתן אלנתן: לכן, מה שאמר תומר שזה יהיה שטח רצפה זה ההגדרה הנכונה

יעקב אשר: אז שטח רצפה נותן את הפתרון לזה

נתן אלנתן: אגב, לא חייבים לעשות קרמיקה, יש גם דרכים אחרות

יעקב אשר: כן, נכון

נתן אלנתן: אתמול דיברתי עם אדריכל שהוא אמר שהוא עשה דבר כזה, והם עשו איזשהו צבע מיוחד על הקיר

נתן אלנתן:  זו גם אפשרות

משה שחל: נכון, יש לנו תקן חיפויים וציפויים, מסודר

משה שחל:  אפשר לפנות אלינו לגבי כל שאלה

יעקב אשר: אוקיי, לגבי תקשורת לא הבנתי

משה שחל: לגבי תקשורת, אנחנו מחייבים היום מעברי צנרת

יעקב אשר: הבנתי, מצוין

משה שחל: אנחנו מחייבים את זה

יעקב אשר: תשובה מצוינת

יעקב אשר:  הלאה

תומר רוזנר: נעבור לנושא הבא?     

יעקב אשר: יש הערות עוד בעניין הזה? הלאה

יעקב אשר:  כן

בנימין ארדיטי: רק הערה

בנימין ארדיטי:  בני ארביב, סגן ראש מטה התכנון

בנימין ארדיטי:  תומר, אני לא זוכר, יש הגדרה בחוק, בתקנות הפטור יש הגדרה ליחידת דיור קיימת צמודת קרקע?     

תומר רוזנר: כן

בנימין ארדיטי: שזו דירה שאין מעליה או מתחתיה יחידת דיור נוספת

תומר רוזנר: כן

בנימין ארדיטי: לפי זכרוני זה היה תיקון 117

בנימין ארדיטי:  היום אין הגדרה בחוק, אבל אולי אני טועה

בנימין ארדיטי:  אז אם יש צורך אנחנו נוסיף את ההגדרה הזאת

תומר רוזנר: בהחלט

תומר רוזנר:  לשאלת יושב הראש, התיקון הזה יחול גם על מרחבים מוגנים גם בבניינים קיימים, להוספת בניינים קיימים וגם בבנייה חדשה

יעקב אשר: טוב, אוקיי

יעקב אשר:  סעיף הבא

יעקב אשר:  כן, בבקשה

משה סולומון: מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי

משה סולומון:  אני רק מזכירה את הדברים שנאמרו בסוף הדיון הקודם ובשים לב לעובדה שזה נכנס כעת לחוק התכנון והבנייה

משה סולומון:  זה לתקנות, לא לחוק עצמו – אנחנו סבורים שהמרחבים האלה לא צריכים להיות פטורים מהיתר בנייה

תומר רוזנר: מה זה תקנות? איזה תקנות?     

משה סולומון: זה צריך להיות מוסדר במסלול מקוצר ומזורז אבל לא פטור

תומר רוזנר: מה?     

רעות בינג: בעצם עכשיו זה נכנס למסלול של הפטור

נתן אלנתן: רק ב-7 ו-9

רעות בינג: ב-7 ו-9

רעות בינג:  והם מבקשים - - -     

תומר רוזנר: אה, היא מעירה על תקנות הפטור

תומר רוזנר:  אוקיי

נתן אלנתן: זה כן ייכנס

נתן אלנתן:  למה לא ייכנס?     

משה סולומון: אנחנו סבורים - - -     

נתן אלנתן: מה, את רוצה שאנחנו נפגע בהם?     

משה סולומון: אנחנו סבורים שאין מקום בכלל לפטור מהיתר בנייה בהוספה של מרחבים מוגנים

משה סולומון:  סיפור המדוכה שדיברנו עליו בפעם שעברה

משה סולומון:  אנחנו סבורים שגם עד שתי קומות לא צריך לפטור, אלא לייצר מסלול רישוי מזורז, מקוצר, מתואם, אבל לא לפטור לחלוטין

משה סולומון:  גם את הסוג הזה של המרחבים המוגנים, אנחנו סבורים שאין מקום לפטור

תומר רוזנר: אה, אוקיי

תומר רוזנר:  זה לתקנות

משה סולומון: אמרתי, זה לתקנות ולא לחוק

משה סולומון:  נתתי את כל הדיסקליימרים

תומר רוזנר: לא, אני לא הבנתי פשוט

משה סולומון: בפתח דבריי הבהרתי שזה לא לחוק אלא לתקנות

תומר רוזנר: כרגע ההצעה מצומצמת לשלושה מקרים: בנייה, הייתה אפשרות להוסיף

יעקב אשר: והיתר מקוצר זה לא יהיה 3 מטר?     

תומר רוזנר: הוא מתכוון לבנייה רוויה

יעקב אשר: בנייה רוויה

נתן אלנתן: לא, זה בעייתי

תומר רוזנר: אוקיי, אז אני אסביר שנייה מה כרגע ההצעה

תומר רוזנר:  זו באמת שאלה שצריך לתת עליה - - -     

נתן אלנתן: בצפון ובדרום כבר עשו להם גם ככה - - -     

תומר רוזנר: אפשר לדבר?     

יעקב אשר: כן

תומר רוזנר: כרגע ההצעה מתייחסת לשלושה מקרים שבהם אפשר יהיה להוסיף את התוספת הזו: בבנייה חדשה, בבנייה עד שתי קומות או בבנייה צמודת קרקע, שאם זה דירה אחת שאין מעליה או מתחתיה דירה אחרת

תומר רוזנר:  זאת אומרת, זה יכול להיות גם בניין של שלוש קומות, לצורך העניין

נתן אלנתן: קוטג'

תומר רוזנר: או קוטג', או כל סוג אחר של בנייה שהיא יחידה אחת על קרקע

יעקב אשר: אוקיי

תומר רוזנר: כלומר, המשמעות היא שבבנייה קיימת שהיא מעל שתי קומות, אוקיי?     

יעקב אשר: לא, שנייה, אבל אני מדבר על תוכנית שמדברת עכשיו על עמוד ממ"דים חדש

תומר רוזנר: בבנייה חדשה אני חושב שזה נכלל

יעקב אשר: לא, בנייה חדשה לא של בניין חדש

יעקב אשר:  בניין קיים - - -     

תומר רוזנר: תוספת לבניין קיים – זה לא

תומר רוזנר:  התשובה היא לא נכנס

נתן אלנתן: זה לא נכנס

יעקב אשר: גם אם לא בנוי למטה כלום?     

תומר רוזנר: זה לא קשור

יעקב אשר: למה שלא יהיה?     

ארז מלול: עד שתי קומות

רעות בינג: 3 מטר

תומר רוזנר: הייתה התנגדות של מינהל התכנון, שהיא פחות מובנת לי אבל זו התנגדות כנראה מקצועית, שמדברת על כך שבבנייה קיימת לא ניתן יהיה להוסיף

ארז מלול: לא, עד שתי קומות אפשר

תומר רוזנר: עד שתי קומות כן, אמרנו

תומר רוזנר:  הוא שאל על מעל שתי קומות

יעקב אשר: טוב, בדרך כלל לא נעלמים ממני דברים תוך כדי תנועה, ואני לא מצליח להבין את זה

נתן אלנתן: זה הסיכום שגם סיכמנו

יעקב אשר: לא, זה שזה סיכום זה בסדר

נתן אלנתן: זה הרבה יותר מורכב

נתן אלנתן:  ברגע שזה כבר בניינים גדולים זה יותר מורכב

יעקב אשר: מה המורכבות? דקה

יעקב אשר:  אני יכול להבין, שוב, אם קיים כבר נגיד חדר ממ"ד, בנייה למטה, ואתה רוצה עכשיו לבנות את זה, אז אני מבין

יעקב אשר:  אבל אם מדובר על בניין שהוא כרגע, אין לו בכלל ממ"דים

יעקב אשר:  זאת אומרת, אין לו את, איך אתם קוראים לזה? מגדל ממ"דים

יעקב אשר:  מה זה משנה מגדל של ממ"דים של 9 מטר או מגדל של ממ"דים של 12 מטר

יעקב אשר:  אם זה רק מגדל

יעקב אשר:  אם זה בא כחטיבה אחת – קרקע עד הסוף

יעקב אשר:  לא משהו שפה בנוסח כזה ופה בנוסח אחר

נתן אלנתן: בדרך כלל בניינים כאלה, שהם כבר גדולים, אז יש קושי מאוד גדול מקווי הבניין שלהם, בשונה מבנייה מאוד נמוכה

נתן אלנתן:  זה גורם להרבה מאוד בעיות ואילוצים

נתן אלנתן:  ולכן, כדי לא ליצור קושי בכל הדבר הזה אז אמרנו שמה שיכול באמת ללכת טוב זה עד שתי קומות, שזה למעשה בנייה נמוכה

נתן אלנתן:  בדרך כלל הם מרווחים הרבה יותר, יש יותר אפשרויות, ויש איפה להכניס את זה

נתן אלנתן:  בבנייה הגבוהה יותר, בבניינים, זה כבר הרבה יותר מסובך והרבה יותר קשה

תומר רוזנר: אם אתה עושה עכשיו תוכנית מתאר ארצית, אני אסביר, יש שתי בעיות עם הדבר הזה

תומר רוזנר:  אם זה יעמוד בדרישות של תוכנית המתאר הארצית שאתם מקדמים ואפשר יהיה להכניס את ה-12 מטר האלה באותה מסגרת שאפשר להכניס את ה-9 מטר

נתן אלנתן: אבל אתה מבין שיצטרכו את כל ההקלות האלה ואת כל הדברים

תומר רוזנר: לא, בלי ההקלות

נתן אלנתן: מ-2 ל-1, וכל הדבר הזה

נתן אלנתן:  שגם ככה הוא קשה

נתן אלנתן:  להגיע למטר זה קשה

תומר רוזנר: שוב, אם - - -     

יעקב אשר: אבל אתה מגדר את זה בכל מקרה

תומר רוזנר: אם התפיסה היא שזה אפשרי אז זה אפשרי

תומר רוזנר:  עכשיו, הבעיה היא עקרונית יותר

תומר רוזנר:  והיא שבעיני, כאשר, אם המחוקק מכיר בצורך של לאפשר את התוספת הזאת, שוב, במסגרת המגבלות התכנוניות שחלות על כולם, להבחין בין בניין של שתי קומות לבניין גבוה יותר מעורר קושי

תומר רוזנר:  בהנחה שהוא עומד באותן מגבלות שהבנייה הנמוכה עומדת בהן

תומר רוזנר:  לא דיברתם על כך שבבנייה נמוכה אפשר יהיה להוסיף את זה רק אם קווי הבניין יהיו 3 מטר או 5 מטר או 10 מטר

תומר רוזנר:  גם אם הבנייה הנמוכה תיצור מרווח של מטר אחד, זה יתאפשר לה

תומר רוזנר:  אז אין שום סיבה להבחין מבחינה עניינית

נתן אלנתן: קודם כל, חשוב להדגיש שלעצם הבנייה של ממ"ד עם שירותים ומקלחת, אפשר לעשות את זה גם בלי הצעת החוק הזאת

נתן אלנתן:  כל זמן שיש לך זכויות בנייה אתה יכול לעשות את זה

תומר רוזנר: ברור

נתן אלנתן: עכשיו, בבניינים כאלה, בדרך כלל זה בנייני רכבת שנבנו באזורים, אנחנו מדברים על הצפון בעיקר

נתן אלנתן:  בעיקר בצפון, כי בדרום זה בדרך כלל בנייה נמוכה

נתן אלנתן:  חוץ מהעיר שדרות, אבל כל השאר זה בנייה נמוכה

יעקב אשר: אשקלון

נתן אלנתן: הם כבר מחוץ ל-7 ק"מ

נתן אלנתן:  אז במקומות האלה, בבנייה זה

נתן אלנתן:  עכשיו, אם זה בניינים שהם בניינים קטנים על מגרשים גדולים, אז יש להם בדרך כלל תוכניות הרחבה ודברים כאלה

נתן אלנתן:  אז יש להם זכויות, לא חסר להם זכויות

נתן אלנתן:  והם יכולים במסגרת הזכויות להכניס

נתן אלנתן:  ואם אין להם תוכניות הרחבה אז זה אומר שהם מאוד צפופים ואין את האפשרות להכניס

נתן אלנתן:  אז כל תוספת כזאת תגרום לעומס ותקשה על - - -     

תומר רוזנר: אז אי אפשר להוסיף

תומר רוזנר:  אם אי אפשר להוסיף במגרש פלוני אז אי אפשר

יעקב אשר: אז אי אפשר

נתן אלנתן: אז אתה מבין שאתה, מול בניין נוסף אתה הולך ומגיע למטר, כשזה הופך להיות - - -     

תומר רוזנר: אם אדוני מכיר בכך, או - - -     

נתן אלנתן: זו העמדה המקצועית שלנו

נתן אלנתן:  אם אתם חושבים אחרת, אני על הדבר הזה לא אלך

יעקב אשר: אוקיי

תומר רוזנר: לא, אני אומר שאם גופי התכנון מכירים בכך שאפשר להתקרב עד מטר, שזאת שאלה תכנונית

נתן אלנתן: אתה יודע, זה באיזון

נתן אלנתן:  בסופו של דבר האם להוסיף עוד מטר בשביל הדבר הזה

נתן אלנתן:  בסדר, אתה יודע

תומר רוזנר: נכון, זאת שאלה של מדיניות

נתן אלנתן: זו העמדה שלנו

נתן אלנתן:  בסדר

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  אוקיי, אנחנו נכריע יותר מאוחר

יעקב אשר:  נדבר אולי גם בהפסקה

יעקב אשר:  מישהו רוצה משהו בעניין הזה? הזכרתי אותך

יעקב אשר:  אנחנו רוצים לעשות את זה מושלם

ארז מלול: כן, כן

ארז מלול:  אני מצטער על האיחור

ארז מלול:  ככה, באמת אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה

יעקב אשר: חכה, זה בסוף

ארז מלול: לא, לא, רגע, לפני

ארז מלול:  שראה את הצורך

ארז מלול:  בוא, זה לא מובן מאליו שזה ייכנס בחוק הזה

ארז מלול:  פה הוא עשה את זה באופן יצירתי, להכניס את החוק

ארז מלול:  באמת זה היה צריך להיות לכאורה בפיקוד העורף בתקנת התגוננות אזרחית

יעקב אשר: ואגב, יכול להיות שזה גם יגיע

ארז מלול: יגיע, אבל כרגע זה עדיין לא הגיע

ארז מלול:  זה לא הגיע

יעקב אשר: מסיבות טכניות

ארז מלול: כן, כן

ארז מלול:  בסדר

ארז מלול:  והם גם עסוקים והם לא נחים

ארז מלול:  ויושב הראש ראה צורך

ארז מלול:  אני בעצם הצעתי את הצעת החוק הזאת לפני המלחמה, מספר חודשים, וכתבתי בדברי ההסבר שייתכנו חדירות וייתכן שיהוי ממושך של אזרחים בתוך הממ"ד, ומדובר גם בזקנים

ארז מלול:  והדבר הזה הוא נצרך

ארז מלול:  הוא לא פריבילגיה, הוא לא איזה הטבה

ארז מלול:  זה משהו מהותי

ארז מלול:  ורק, עוד פעם, איך אמר, וגם פה ההזדמנות להודות שליווה מקצועית

ארז מלול:  אתה מדבר על שתי קומות וזה

ארז מלול:  אני סמכתי על דעתו המקצועית של ראש מטה התכנון, נתן אלנתן, הוא והמשנה שלו, שישבו על המדוכה

ארז מלול:  עזבו הכל וישבו על המדוכה

ארז מלול:  וכל הרעיון פה הוא לדרבן ולתת דחף לאנשים לעשות את זה

ארז מלול:  כל הרעיון הוא שיהיה לאנשים את הנוחות ואת האפשרות מפני מצבי חירום

ארז מלול:  ותודה רבה לך, אדוני

יעקב אשר: אני רוצה להזכיר את מה שאמרתי גם בישיבות הקודמות

יעקב אשר:  אני כל פעם צריך להזכיר את זה, למרות שאנחנו עכשיו בחלק הטכני, כביכול

יעקב אשר:  אם היה לנו בערים כמו, אגב, גם פה אנחנו הלכנו יחסית לא עד הסוף, ואולי באמת נחכה להוראות של פיקוד העורף שיהיו ואז אולי נסתכל על זה אחרת

יעקב אשר:  אבל, אני אומר, יש מקומות, תחשבו כמה אנשים פונו מהעיר אשקלון או מערים אחרות רק בגלל שאין להם מיגון בתוך הבית

יעקב אשר:  וכמה זה עלה למדינת ישראל

יעקב אשר:  אז במקום שאנחנו נבוא, מה שהיינו צריכים לעשות בחקיקה כזאת – לחייב את המדינה גם להשתתף בכסף – אז אנחנו לפחות יוצרים את התמריץ ואת הרצון ואת האפשרות, לגרום לכך שאנחנו יוכלו לבנות את הממ"דים, לשהות שם בצורה יותר סבירה ונורמלית עם בני משפחותיהם בלחץ של שעות שיכול להיות במקומות כאלה

יעקב אשר:       אני חושב שאנחנו עושים פה דבר גדול

יעקב אשר:  אולי אפילו במונחים של מהפכה שקטה וחשובה

יעקב אשר:  אני חושב שכל החוק, בסופו של דבר, ביחד עם התקנות שיהיו בהתאם

יעקב אשר:  אמרנו את זה בתקנות שיהיו בהתאם

יעקב אשר:  אמרנו את זה גם בשיחת טלפון שהייתה לי עם נתן – שיפרנו בהרבה מאוד אחוזים את המהירות, את הנגישות של העניין הזה

יעקב אשר:  הפכנו את התהליך באמת למקוצר עד כמה שאפשר, ותכף אתם תראו גם את שאר הדברים

יעקב אשר:  ולכן אני חושב שהכיוון הוא נכון

יעקב אשר:  אני נוטה, ידידי, ראש מטה התכנון, שזה יהיה גם במגדל ממ"ד

יעקב אשר:  אני חושב שזה נכון

יעקב אשר:  שוב, באותן גדרות ששמנו

יעקב אשר:  א' הגדר הראשון זה אם יש מטרים או אין מטרים לעניין הזה באותם מקומות, ואם אין אז זה כבר לא משנה

יעקב אשר:  וגם בגדרות שעשינו בהמשך הדרך

ארז מלול: באמרת אגב, יושב הראש, מלא ראשי ועדות שאני חבר בהם פגועים שנשאבתי לוועדת הפנים בתקופת החירום

ארז מלול:  הנה הסיבה לזה

קריאה: כי פה כל העבודה

יעקב אשר: טוב, אני אראה את זה כמחמאה ונמשיך הלאה

יעקב אשר:  כן

רענן אמויאל: שאלה באמת קטנה

רענן אמויאל:  זה נותן מענה למגורים לעובדים זרים בחקלאות?      

יעקב אשר: הפתעת אותי

נתן אלנתן: איפה הם מתגוררים?     

תומר רוזנר: מה השאלה?     

נתן אלנתן: איפה הם גרים?     

רענן אמויאל: הם גרים במבנים שעד כה הם היו זמניים

רענן אמויאל:  הם גרים לפעמים - - -     

נתן אלנתן: ללא היתר?     

רענן אמויאל: בחלק החקלאי של חלקה א'

רענן אמויאל:  לפעמים הם גרים במקומות אחרים

רענן אמויאל:  אני רק רוצה - - -     

נתן אלנתן: לא, זה לא

יעקב אשר: אנחנו מדברים על אזורים שחל בהם תכנון ובנייה

יעקב אשר:  רגע, רגע

יעקב אשר:  מה שאתה חושב זו מחשבה נכונה, אבל אני חושב שצריך להתחיל לא מכאן

תומר רוזנר: מפיקוד העורף

יעקב אשר: זה צריך להגיע מפיקוד העורף, מהמדינה, מהממשלה לבוא למצוא פתרון

יעקב אשר:  יש עוד מגזרים

נתן אלנתן: הפתרון שקיים היום זה מיגוניות

יעקב אשר: מיגוניות

נתן אלנתן: מיגוניות ששמים בשטח

נתן אלנתן:  זה הפתרון

נתן אלנתן:  יש בעיה שאין מספיק מיגוניות עכשיו בגלל המצב, אבל זה הפתרון

רענן אמויאל: אני אחראי על חלוקת המיגוניות

רענן אמויאל:  קנינו 530 מיגוניות לשימושים חקלאיים, ואנחנו מפזרים אותם בשטח

תומר רוזנר: שם ותפקיד, קודם כול

רענן אמויאל: שמי רענן אמויאל, משרד החקלאות, מנהל אגף תכנון

רענן אמויאל:  אנחנו באמת לקחנו יוזמה על הדבר הזה, ואנחנו באמת עוסקים בחלוקת המיגוניות

יעקב אשר: זה הפתרון

רענן אמויאל: ידוע שמיגוניות אינן ממ"ד, ויש הבדל מהותי ביניהם

רענן אמויאל:  ולכן, אני חושב רק להגיד אמירה שברורה לכולם – העובדים הזרים נתקלו באותן בעיות כמו כולם, והם חוו את אותן בעיות

יעקב אשר: אנחנו מביאים עכשיו עוד עובדים - - -     

רענן אמויאל: רק שנייה, הבריחה - - -     

יעקב אשר: לא, אני מחזק אותך

רענן אמויאל: הבריחה של התאילנדים בצדק

רענן אמויאל:  היא הייתה בגלל חוסר היכולת להגן עליהם, בין היתר

רענן אמויאל:  והשיבה שלהם לאזורים האלה זה גם בגלל סוגיית המיגון

יעקב אשר: אוקיי

רענן אמויאל: אם יש אפשרות לתקן ברגע האחרון, אני מזמין אתכם

יעקב אשר: אתה פשוט טועה בכתובת

יעקב אשר:  יסביר לך היועץ המשפטי

יעקב אשר:  בבקשה, תומר

תומר רוזנר: החוק הזה נותן את התשתית לתכנון ולבנייה של מרחבים מוגנים כאשר יש דרישה של פיקוד העורף למרחבים מוגנים

תומר רוזנר:  ככל שתהיה דרישה של פיקוד העורף שתדרוש מיגון מסוג של מרחב מוגן במגורים של כל גורם, לאו דווקא עובדים זרים, זה יכול להיות מגורים של עובדים, מגורים של מתנדבים וכל דבר אחר

תומר רוזנר:  התשתית הנורמטיבית שתאפשר את הבנייה הזאת בצורה מהירה וקלה היא זאת שניתנת כאן

תומר רוזנר:  בעצם גם לא תמצא את זה בשום מקום בחוק התכנון והבנייה

תומר רוזנר:  חוק התכנון והבנייה לא מגדיר מתי והיכן צריך להקים ממ"ד, אלא הוא נותן את התשתית שבמקום שבו הוחלט שצריך ממ"ד – איך עושים את זה

תומר רוזנר:  כך שהמקום להציב דרישה פוזיטיבית לקיום של מרחב מוגן לבנייה במבנה זה או אחר היא לפיקוד העורף

יעקב אשר: הדרישה היא נכונה אבל היא לא מתאימה לפה

יעקב אשר:  זאת אומרת, אם אתה בא ואומר לי שאותם עובדים גרים בקיבוצים שהם עובדים או ליד הקיבוצים שבהם הם עובדים, והם גרים בבניין רגיל ועכשיו רוצים

יעקב אשר:  אז הם ייהנו מאותו דבר

יעקב אשר:  זאת אומרת, אותו ממ"ד שאפשר לעשות בבניין רגיל אז אפשר לעשות כאן

יעקב אשר:  מאחר והם גרים במבנים כנראה פחות מוסדרים, בשטח או ליד השטח או מה, אנחנו יודעים - - -     

רענן אמויאל: הם גרים במבנים בהיתר

נתן אלנתן: בסדר, אתה צריך לסגור את זה מול פיקוד העורף

רענן אמויאל: אם משה שלמה פה

נתן אלנתן: אבל זה לא קשור לחוק

נתן אלנתן:  בכל מקרה זה לא קשור לחוק

נתן אלנתן:  החוק לא מסדיר ממ"דים

נתן אלנתן:  החוק בסך הכל נתן פה תוספת של 3 מטרים לאותם אזורים

נתן אלנתן:  הוא לא בא לאשר ממ"דים באזורים או במקומות מסוימים

נתן אלנתן:  כל החלטה של ממ"ד – איפה צריך ממ"ד ואיפה לא צריך – זו החלטה של פיקוד העורף

יעקב אשר: כן, אבל אם, ואני מאתגר אתכם, משרד החקלאות, תפנה לפיקוד העורף ביחד או מול מינהל התכנון – אם יש הגדרה, ואת זה אני שומע פעם ראשונה, שיש למבנים עם היתרים, יכול להיות שאפשר למצוא פתרון כזה או אחר

יעקב אשר:  אני לא יודע

יעקב אשר:  אבל זה לא עכשיו

יעקב אשר:  כן, בבקשה

עמי סבח-שחר: בוקר טוב, עמי שחר, רשות העתיקות

עמי סבח-שחר:  אני לא ראיתי התייחסות, או אין דיפרנציאציה בין המבנים למבנים שהם מוגדרים מבנים לשימור

עמי סבח-שחר:  שיש להם ערכיות מאוד-מאוד גבוהה, וחשש מתוספת של ממ"דים יפגעו במרקם הארכיטקטוני

עמי סבח-שחר:  זאת אומרת, ברור לחלוטין החשיבות של החוק הזה, הדחיפות שלו

עמי סבח-שחר:  על זה אין מחלוקת

עמי סבח-שחר:  יחד עם זאת, חשוב מאוד שניתן מענה גם למבנים לשימור

עמי סבח-שחר:  ויש פתרונות שאפשר להציע; עלה פה מיגוניות, עלה פה כל מיני דברים כאלה

עמי סבח-שחר:  החוק לא עושה את הדיפרנציאציה, הוא מדבר על מבנים

עמי סבח-שחר:  זאת אומרת, באופן גורף

יעקב אשר: תשובה

בנימין ארדיטי: כן, זה גם תשובה לך וגם לדובר הקודם, וגם לכל מיני שאלות שהופנו אלינו

בנימין ארדיטי:  קודם כל, את החוק הזה אני אסביר כי אני חושב שיש פה אי הבנה

בנימין ארדיטי:  המשמעות של מה שכתוב בפניכם זה שהחוק בעצם נותן עוד 3 מטר נטו לבקשת המבקש

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, זה לא חובה ולא כלום

בנימין ארדיטי:  והנפקות של ההוראה הזו באופן ישיר מכוונת לשני סעיפים בחוק

בנימין ארדיטי:  הראשונה זה פטור מהיטל השבחה ל-3 מטר האלה

בנימין ארדיטי:  והשנייה שיהיו שטחי בנייה מכוח החוק עצמו

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, זה בעצם תיקון ישיר לשני סעיפים למרות שכתבו את זה בהגדרה

בנימין ארדיטי:  הנפקות המשמעותית של הסעיף הזה מכוונת לשתי ההוראות שהזכרתי

בנימין ארדיטי:  שטחי בנייה מכוח החוק, גם אם יש מחסור בשטחי בנייה, כמו ש-151ג נותן זכויות בנייה לממ"ד, למרחב מוגן, אז החוק פה בעצם נותן זכויות בנייה לעוד 3 מטר נטו לצורך שירותים ומקלחת

בנימין ארדיטי:  הנפקות השנייה היא שיש פטור מהיטל השבחה על ה-3 האלה

בנימין ארדיטי:  שוב, באותם תנאים שכתובים פה – 7 ו-9 וזה-וזה

בנימין ארדיטי:       יש לזה עוד נפקות, לחלופת שקד אני לא אכנס

בנימין ארדיטי:  אבל אין לזה שום הוראות תכנוניות

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, מה שאדוני מדבר, איפה זה ימוקם, האם זה בחריגה מקווי הבניין, האם בכלל

בנימין ארדיטי:  האם זה בפטור מהיתר בנייה, האם זה רישוי מקוצר

בנימין ארדיטי:  זה מוסדר בתקנות ובתמ"א

בנימין ארדיטי:  לצורך העניין, פטור מהיתר לא חל בשימור, רישוי מקוצר גם לא חל בשימור

בנימין ארדיטי:  התמ"א, נכון לעכשיו, לא חלה במבנה לשימור

בנימין ארדיטי:  כל הדברים האלה לא קשורים לחוק

בנימין ארדיטי:  החוק עוסק בשתי הנקודות המרכזיות שהזכרתי

בנימין ארדיטי:  חשוב להבין את זה

בנימין ארדיטי:      ולשאלה הקודמת, כמובן, אם יש מבנה לעובדים זרים, השאלה המרכזית מבחינת החוק היא, ושוב זה לא קשור לחוק הזה כפי שנאמר, אבל להשלמת התשובה – השאלה היא האם זה נחשב יחידת דיור

בנימין ארדיטי:  אם כן

רענן אמויאל: אני אשמח שמינהל התכנון יגיד לי סוף-סוף מה המבנה למגורים זה

רענן אמויאל:  כשאני אומר שזה חקלאות אומרים לי שזה מגורים

רענן אמויאל:  כשאני אומר מגורים

בנימין ארדיטי: יש בחוק הגדרה ליחידת דיור

בנימין ארדיטי:  בסדר

יעקב אשר: הלאה

קריאה: בטוח זה תאילנדים

רענן אמויאל: לא בטוח

יעקב אשר: בבקשה, רעות

רעות בינג: טוב, הסעיף הבא, 1ב

רעות בינג:  זה סעיף שנוסף בעצם משתי סיבות, שאחת מהן עלתה בדיון על הסעיף של ההגדרה

יעקב אשר: אולי תקריאי קודם ואחר כך תסבירי

רעות בינג: בסדר

רעות בינג:  אני אקריא ואז אני אסביר

רעות בינג:          בעצם ההוראה הזו נועדה להבטיח שבתכוניות שבאמת מתמקדות בבניית ממ"דים לא יהיו הוראות שיגרמו או להפחתת, בעצם צמצום רוחב המרחב המוגן לרוחב המינימלי שדורש פיקוד העורף, שזה 1

רעות בינג: 6 מטר, אם אני לא טועה

רעות בינג:  וזה גם קשור ללקחים מהמלחמה ומכל האירועים האחרונים, שבעצם הראו שיש מצבים שבהם צריך לשהות זמן ממושך, ומרחב ממוגן ברוחב 1

רעות בינג: 6 מטר הוא לא בהכרח מתאים לשהייה כזו

רעות בינג:  וגם בשביל לא לפגוע בתמריץ לבנות

יעקב אשר: כמה הסטנדרטי? הסטנדרטי זה 2

יעקב אשר: 8 מטר בערך?     

קריאה: 2

קריאה: 6 מטר

קריאה:  רוחב נטו בין הקירות

רעות בינג: ובאמת מה שהתחלתי להגיד זה שאנחנו גם מבינים שאם תוכנית כזאת תקבע רוחב של 1

רעות בינג: 6 מטר או משהו שהוא לא באמת מאפשר לקיים שם איזושהי שהות ממושכת וגם עוד מרחב מגורים, זה בעצם יוריד, יגרום לאנשים לא ללכת למהלך הזה ולא לבנות

רעות בינג:  יש כאן איזשהו איזון

יעקב אשר: החשש שלנו הוא מלסכן את כל הדבר הזה

יעקב אשר:  אבל אני חושב שאיזון הוא לא 1

יעקב אשר: 6 מטר, לדעתי

רעות בינג: אני רק אחדד שהמגבלה כאן היא בעצם שזה לא יחרוג מטר מקו מגרש

רעות בינג:  כלומר, שזה לא ייכנס למרחק קטן ממטר

רעות בינג:  זה כן מגבלה שהסעיף קובע

יעקב אשר: אבל כרגע, לפי הניסוח עכשיו, עכשיו זה 1

יעקב אשר: 6 מטר?     

רעות בינג: 1

רעות בינג: 6 מטר הרוחב

רעות בינג:  אבל בכל מקרה אי אפשר לחדור ליותר ממטר קו מגרש

יעקב אשר: זה בסדר

רעות בינג: לפחות ממטר, כן

יעקב אשר: זה מוסכם בכל מקרה

יעקב אשר:  זה הקו האחרון בכל מקרה

רעות בינג: מטר מקו מגרש

יעקב אשר: נכון

רעות בינג: זה מוסכם, השאלה היא איפה

רעות בינג:  אני מבינה שהתוכנית - - -     

נתן אלנתן: אנחנו, כמו שכבר אמר לך בני, אנחנו מתנגדים לסעיף הזה בצורה נחרצת

נתן אלנתן:  לא לעצם העניין

נתן אלנתן:  אנחנו לא חושבים שנכון להתחיל לתכנן דרך החוק

נתן אלנתן:  יש לנו תמ"א, ואין שום בעיה, אנחנו יכולים להכניס את מה שאתם מבקשים לתוך התמ"א עצמה

נתן אלנתן:  חבל שלא דיברתם איתנו על זה, אנחנו נמצאים בשלב ההתנגדויות

נתן אלנתן:  אנחנו גם למעשה כבר עשינו צעד אחד ואנחנו נשלים את ההבהרה גם של הצד השני בתוך התמ"א עצמה

יעקב אשר: שמה זה אומר?     

רעות בינג: איך זה בא לידי ביטוי?     

נתן אלנתן: כבר היום בתמ"א נאמר שצריך להיות חדר רגולרי כמו שהתקנות קובעות חדרים

נתן אלנתן:  כבר הכנסנו את זה לתוך התמ"א

יעקב אשר: אבל?     

נתן אלנתן: הסיומת שלכם, שמדברת שגם אם זה, שאפשר להפחית אם זה במטר, אז נכניס גם את האמירה הזאת

נתן אלנתן:  זאת אומרת, שאם אני מגיע למטר ואין לי ברירה ונשאר לי שם רק 1

נתן אלנתן: 8 מטר, כן? אני רוצה אפילו יותר מזה

נתן אלנתן:  אנחנו לא מדברים על 1

נתן אלנתן: 6 מטר

נתן אלנתן:  אבל לא נשאר

נתן אלנתן:  הגעתי למטר ולא נשאר

נתן אלנתן:  אז היום, לכאורה, יכולים להגיד לך "אם זה לא חדר אז אני לא אתן לך"

נתן אלנתן:  אבל אנחנו, את ההערה שלכם, נכניס

נתן אלנתן:  זאת אומרת, אפשר יהיה להקטין אם כבר הגעתי למטר מקו המגרש ולא הצלחתי להכניס את החדר בגודל הרצוי

נתן אלנתן:  אבל כל זמן שעד המטר אני יכול להכניס, אנחנו נכניס את זה בתוך התמ"א עצמה

רעות בינג: כל עוד שעד המטר אפשר להכניס – איזה רוחב? כי אם אפשר להכניס 1

רעות בינג: 6 מטר, אז זה - - -     

נתן אלנתן: אנחנו מדברים על הרבה יותר מזה

רעות בינג: על 2

רעות בינג: 6 מטר? על הרגולרי?     

נתן אלנתן: 2 וצפונה

יעקב אשר: אני חושב 3 צפונה

נתן אלנתן: 2 צפונה

נתן אלנתן:  אלא אם כן, וזה מה שאתם הערתם ואני מקבל את ההערה הזאת, הגעתי עד המטר ומה לעשות, נכנס 1

נתן אלנתן: 8 מטר

נתן אלנתן:  אין, בשביל להגיע ל-2 צריך לצאת מעבר למטר, רק מעבר למטר אי אפשר

נתן אלנתן:  אז פה אנחנו לא נגיד "אנחנו לא מאשרים לך"

יעקב אשר: גם אנחנו לא

רעות בינג: נכון

נתן אלנתן: נכון, זהו, בצדק

נתן אלנתן:  ואת זה אני מבקש, אל תכניסו פה, אנחנו נכניס את זה לתוך התמ"א עצמה

נתן אלנתן:  אין שום בעיה     

רעות בינג: והשאלה היא האם בתמ"א זאת תהיה הוראה שיש בה גמישות לתוכניות אחרות?     

יעקב אשר: זו השאלה, כי יש תוכניות מקומיות כאלה ואחרות

יעקב אשר:  פה הבעיה שלי

נתן אלנתן: הרי, תוכניות אחרות, בסופו של דבר, יש את מתכנן המחוז

נתן אלנתן:  יש, אנחנו נדבר על זה, נגיע לסעיף הזה

נתן אלנתן:  אנחנו לא ניתן להם שם להשתולל

נתן אלנתן:  בוא נגיד ככה בצורה הכי ברורה

נתן אלנתן:  נגיע לסעיף הזה ונדבר

יעקב אשר: זה לא, אנחנו בתמ"א או בחקיקה

יעקב אשר:  לא בזה

נתן אלנתן: קודם כל, לגבי הסעיף הזה עצמו – אין שום בעיה, זה ייכנס לתוך התמ"א

יעקב אשר: הוא יוטמע בתמ"א בכל מקרה

נתן אלנתן: חד-משמעית, כן

יעקב אשר: עכשיו בוא נראה מה קורה, כשהוא נמצא בפנים אם הוא יתנגש כשהוא מתנגש עם - - -     

רעות בינג: אפשר, אגב, להגביל את זה ולקבוע שההוראה הזאת לא תחול על תוכנית מתאר ארצית

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  שוב, אם אתם רוצים, אנחנו נפרט את הבעיות שיש בסעיף הזה מכאן ועד הודעה חדשה

בנימין ארדיטי:  אם אדוני יושב הראש רוצה

יעקב אשר: איזה סעיף?     

רעות בינג: שהקראתי

בנימין ארדיטי: הסעיף הזה, הוא סעיף שמבחינתנו אסור להכניס אותו לספר החוקים מכל מיני סיבות

בנימין ארדיטי:  הוא גם לא מאפשר בכלל לוועדה מקומית, שוב, אפרופו סעיף 13 שאדוני הזכיר, לצורך העניין סביבה חופית, מרקמים לשימור

בנימין ארדיטי:  זו בעצם הוראה גורפת שמחייבת בכל מקום, בכל מצב, לאשר חדר רגולרי ברוחב זה

בנימין ארדיטי:  מעבר לזה שזו הוראה תכנונית, מעבר לזה שאין פה הוראות - - -     

יעקב אשר: ובתמ"א איך אתה עושה את זה?     

בנימין ארדיטי: בתמ"א יש לנו איזונים רבים

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, אנחנו מתייחסים, אני לא רוצה להגיד את המספר כרגע אם זה 2 צפונה – זו שאלה שצריך להציג אותה בפני המועצה הארצית – אבל הבנו ש-1

בנימין ארדיטי: 6 מטר לא

בנימין ארדיטי:  מקובל

בנימין ארדיטי:  אגב, אתמול בדקנו את זה, רק חשוב לי להגיד את זה לפרוטוקול כי זה חלק מהשיקולים

בנימין ארדיטי:  דיברנו עם השמאי הממשלתי הראשי ורוחב 1

בנימין ארדיטי: 6 מטר, כנראה, ערך מטר מרובע ברוחב 1

בנימין ארדיטי: 6 נטו, הוא בערך 60% משווי מטר מרובע בזה

בנימין ארדיטי:  וזה מאוד משמעותי כשאנחנו מדברים על תמריצים של בניית ממ"דים, ולכן אנחנו לקחנו את ההערה לתשומת ליבנו

בנימין ארדיטי:  אבל מה שחשוב להגיד זה שהתמ"א בעצם עוסקת, וגם הסעיף הזה לכאורה עוסק, בשני מצבים: 1

בנימין ארדיטי:  תוכניות עתידיות, שלזה כבר נגיע ואני מציע לחכות

בנימין ארדיטי:  שם יש את האיזונים - - -     

יעקב אשר: זו הבעיה

יעקב אשר:  זו הבעיה השנייה בעצם

נתן אלנתן: זו לא בעיה

נתן אלנתן:  שם יש גם את ההיגיון להשאיר את הגמישות

נתן אלנתן:  כי, עוד פעם, אנחנו לא יודעים את המקרים, ויש מקרים שבהם אתה אומר "שמע, אין ברירה"

ארז מלול: לא הבנתי

יעקב אשר: לא, לא

יעקב אשר:  אני לא מתעקש כרגע אם בחוק או לא בחוק

יעקב אשר:  אני לא על זה

בנימין ארדיטי: אז בכל מה שנוגע לתוכניות עתידיות אני מציע שנחכה לסעיף הבא

יעקב אשר: בואו נחכה לסעיף הבא

בנימין ארדיטי: ומה שנוגע לתמ"א, אמרנו 2 צפונה

יעקב אשר: אלה בעצם שני הדברים שעניינו אותנו

רעות בינג: נכון

יעקב אשר: והזה שלא ידרוס איזה משהו

רעות בינג: נכון, גם תוכניות מקומיות

יעקב אשר: תכף נגיע לזה

יעקב אשר:  ואם לא נגיע להסכמה, נדבר על זה אחר כך ונראה

יעקב אשר:  הלאה

יעקב אשר:  יש עוד הערות בסעיף הזה? בעמוד הראשון, 63ד

יעקב אשר:  הלאה

רעות בינג: טוב, אנחנו עוברים

רעות בינג:  בעצם אנחנו מדלגים על הסעיף הבא, שזה סעיף 1, כי הקראנו אותו אתמול

רעות בינג:  ואנחנו עוברים לסעיף 1ג

רעות בינג:  אני אקריא ואז נסביר

רעות בינג:          אז זה בעצם סעיף שנוסף בעקבות הדיונים שהיו כאן, שבהם הוועדה ניסתה להבין מהשטח מה החסמים שעומדים בתהליך של הקמת מרחב מוגן

רעות בינג:  ואחד החסמים שעלו כאן זה באמת הצורך בקבלת תשובה או התייחסות מגורמים שונים

רעות בינג:  בכל מיני שלבים בתוך התהליך

רעות בינג:  גם בשלבים של בקשת מידע, ואני אגיד בסוגריים שבהיתר בדרך מקוצרת אין חובה, אין מידע להיתר, אבל עדיין יש מידע שהוא נדרש בשביל ביצוע העבודות

רעות בינג:  אז זה חסם אחד

רעות בינג:  וגם אישור של כל מיני גורמים מאשרים שצריך את האישור שלהם, או התייעצות או תיאום

רעות בינג:  מה שפירטנו

רעות בינג:  גם לפי החוק וגם לפי תוכנית

רעות בינג:  כשאני אגיד שבמהלך הדיונים עלו כמה בעיות ספציפיות

רעות בינג:  אני כן רוצה להגיד את הדוגמאות הספציפיות שעלו, שבעצם הן הבסיס לסעיף הזה

רעות בינג:      בנוגע למידע שנדרש בשביל ביצוע העבודות להקמת המרחב המוגן, באמת עלה שלפעמים יש צורך במידע על תשתיות בתוך המגרש, ואז פונים לגורם, לגוף התשתית, ולא תמיד מקבלים מענה בכלל או בלוחות זמנים הגיוניים

רעות בינג:  וזה כמובן מידע שהוא מאוד חשוב כשניגשים לביצוע העבודות

רעות בינג:       נושא נוסף שעלה זה דרישות שונות שמהנדס הוועדה דורש ממבקש ההיתר

רעות בינג:  וגם כאן, לפעמים מהנדס הוועדה דורש כל מיני אישורים או תיאום עם גופים שונים

רעות בינג:  וגם כאן עלה שעלולים להיות עיכובים במתן התייחסות לבקשות האלה

רעות בינג:       הנושא השלישי שעלה במהלך הדיונים, הוא ספציפי אבל הוא נוגע למטרו

רעות בינג:  בעצם, בתוכניות של המטרו יש הוראה שקובעת שכל חפירה בתוואי של המטרו עם שוליים רחבים, כל חפירה כזו בעצם דורשת אישור של נת"ע

רעות בינג:  גם חפירה לא מאוד עמוקה

רעות בינג:  ובתוך זה עלה שיש צורך להבנות את התהליך ולגרום לזה שהמענה יהיה מהיר

רעות בינג:      זה כמובן רלוונטי לעוד המון תוכניות אחרות שגם קובעות כל מיני הוראות דומות

רעות בינג:  ובעצם מה שעשינו בסעיף זה שבעצם הגדרנו את התהליך

רעות בינג:  כשההוראה הבסיסית היא שכל גוף כזה, כל גוף תשתית או גוף ציבורי שהוא רלוונטי, גורם מאשר, צריך לפרסם נוהל, לקבוע בנוהל את דרכי הפנייה אליו ובעצם להבנות כדי שיהיה ברור מאוד למי שפונה בבקשה מה הוא צריך, איזה מסמכים הוא צריך להגיש ואיך הוא צריך להגיש את הבקשה

רעות בינג:  זה כדי שהכל יהיה יותר מהיר

רעות בינג:  אז זה בעצם השלב הראשוני של נוהל כזה

רעות בינג:  ואז בשלב הבא מבקש הבקשה פונה לאותו גורם מאשר, גוף תשתית, גורם שנדרש תיאום או היוועצות

רעות בינג:  הוא פונה בהתאם לנוהל והוא צריך להעביר את כל המסמכים

רעות בינג:  וברגע שהוא פנה עם הבקשה השלמה הזו, אז אותו גורם צריך להעביר התייחסות בתוך 15 ימים

רעות בינג:  אם הוא לא מעביר את ההתייחסות בתוך 15 ימים אז בעצם רואים בזה אישור שבשתיקה, כמו שאומרים

רעות בינג:  אז זה ככה המנגנון

רעות בינג:      אנחנו מבינים שיכול להיות שיצטרכו להכניס עוד פרטים להידוק של המנגנון הזה

רעות בינג:  ולכן יש כאן הסמכה לשר הפנים לקבוע בתקנות הוראות נוספות, אם יידרשו

רעות בינג:  אז זה ככה בגדול המהלך

נתן אלנתן: טוב, אני לא מבין את הסעיף הזה

נתן אלנתן:  אני לא הבנתי למה צריך אותו

נתן אלנתן:  אתם סתם מסבכים דבר שהוא פשוט

נתן אלנתן:  אף אחד לא ילך לבנות ממ"דים מכוח תוכניות אחרות כשיש להם תוכנית מתאר ארצית שנותנת להם ממ"דים

נתן אלנתן:  בואו ניקח לדוגמא את תל אביב

נתן אלנתן:  יש את תוכנית הרובעים

נתן אלנתן:  יש מקום שמכוח הסעיף בתמ"א 38, רוצים לבנות ממ"ד

נתן אלנתן:  למה שיבנה מכוח תמ"א 38 או מתוך כוח תוכנית הרובעים או מדברים כאלה, כשיש לו תמ"א פשוטה שנותנת לו את הממ"ד? לא צריך שום אישורים של אף אחד

נתן אלנתן:  הגורם היחיד שישנו זה פיקוד העורף

נתן אלנתן:  כל האישורים האלה שאתם מדברים עליהם הם לא רלוונטיים כשאנחנו מדברים בתוך מגרש קיים

נתן אלנתן:  יש כבר בניין, בתוך החצר שלו – איזה אישורים צריכים להיות? הרי, זה משהו - - -     

רעות בינג: זה בעצם מה שעלה בדיונים

נתן אלנתן: עלה, אני לא יודע איפה זה עלה

נתן אלנתן:  אנחנו לא מכירים דברים כאלה

נתן אלנתן:  ואם היה איזשהו מקרה אחד בודד שקרה בארץ בגלל איזה שיגעון של מישהו או משהו, אני לא יודע אם בשביל דבר כזה צריך לסבך את כולם

נתן אלנתן:  כי מה שאתם עושים עכשיו זה שאתם מכניסים את מהנדס הוועדה, ואז מהנדס הוועדה יתחיל להמציא דברים

נתן אלנתן:  מי שירצה לתקוע דרך הסעיף הזה ייתקע עכשיו את אותו אחד שרוצה לבקש את הבקשה להיתר

נתן אלנתן:  היום אין צורך בתיק מידע, אין צורך בכלום

נתן אלנתן:  אנחנו מדברים על עבודה מצומצמת שאין בה שום דבר

נתן אלנתן:  רותי, שהיא סמנכ"לית רגולציה, אומרת לי "אנחנו לא"

נתן אלנתן:  עשו בצפון את המיגונים, לא מכירים דברים כאלה בכלל

רעות בינג: דווקא בגלל שזה תהליך שאמור להיות כל כך פשוט, והיו כאן כמה דיונים לא רק בהצעת החוק אלא גם דיונים שקדמו לה, ועלה שיש המון חסמים

רעות בינג:  למרות שזה אמור להיות מאוד-מאוד פשוט

נתן אלנתן: נכון, אבל החסמים היו לפני התמ"א אולי

רעות בינג: אבל זה חסמים שהם לא נוגעים לתמ"א

רעות בינג:  הם לא קשורים לדברים שהתמ"א קובעת

רעות בינג:  הדוגמאות שעליהן דיברתי זה למשל כל מיני דרישות של מהנדסי וועדה

רעות בינג:  וזה עלה מכל מיני רשויות

נתן אלנתן: אין להם סמכות לדרוש שום דבר

רעות בינג: זה קורה

נתן אלנתן: אבל אין תיק מידע

נתן אלנתן:  אין כלום

נתן אלנתן:  זו דרישה לא חוקית

רעות בינג: רגע, והדבר הנוסף שעלה - - -     

מיטל להבי: אבל זה עוד לא הוחלט

מיטל להבי:  לא ענינו עוד לכל ההשגות כדי להגיד שזה דרישות שלא כלולות

מיטל להבי:      [היו"ר ארז מלול]     

ארז מלול: רגע, רגע, רגע

נתן אלנתן: כשאנחנו מדברים על רישוי מקוצר, אין תיק מידע

נתן אלנתן:  אין תיק מידע

נתן אלנתן:  הוא לא יכול לבוא, אין לו את הפרוצדורה להכניס את הדרישות

נתן אלנתן:  היום על ידי הדבר הזה אתם מייצרים את הפרוצדורה ואת האפשרות למהנדס הוועדה

נתן אלנתן:       לדוגמה, בא בן אדם ורוצה לבנות, הוא יגיש את הבקשה, הוא לא ייקח תיק מידע, הוא לא ביקש כי הוא לא צריך

נתן אלנתן:  הוא הגיש את הבקשה, ואז בא אליו מהנדס הוועדה ואומר לו "תקשיב, לפי סעיף 145ב1 אני מבקש ממך א', ב', ג', ד', ה', ו' כי יש לי את האפשרויות

נתן אלנתן:  ונשלח אותך לזה ונשלח אותך לזה ונשלח אותך לזה", ויתחיל לסבך אותו

נתן אלנתן:  מי שלא ירצה את התמ"א, הנה, יש לו פה סעיף שנותן לו את כל האפשרות לתקוע את הכל

נתן אלנתן:  זה מה שאתם עושים בדבר הזה

נתן אלנתן:  ככה אני רואה את הדברים

נתן אלנתן:  כי אנחנו לא מכירים באמת חסמים כאלה

נתן אלנתן:  אנחנו לא מדברים על מגרש ריק, שיכול להיות שיש בו עתיקות, או עבר שם פעם, הכניסו שם איזה צינור שעבר במגרש ולא עשו חשבון לאף אחד – זה מגרש בנוי, יש עליו בניין שנבנה, שסך הכל מוסיפים לו עוד איזה מבנה, עוד איזה מגדל ממ"דים קטן לבניין

נתן אלנתן:  אז למה צריך את כל האישורים האלה? אני לא מצליח להבין

עמי סבח-שחר: אפשר להתייחס רגע?     

ארז מלול: רגע, רגע, רגע

רעות בינג: אולי כדאי לשמוע את ההתייחסויות

ארז מלול: היא הייתה קודם

מיטל להבי: שמי מיטל להבי, ואני מגיעה לכאן כיו"ר המטה האזרחי למיגון העורף

מיטל להבי:  אנחנו מנסים לעבוד על נושא המיגון לא רק בהיבטים של תכנון ובנייה אלא גם בערוצים נוספים של טכנולוגיות ותשתיות אזרחיות

מיטל להבי:  בכל אופן, לעניין הזה, העובדה היא ששנים אפשר היה לקדם תמ"א 38 בהקלות עד קו בניין אפס

מיטל להבי:  העובדה היא שגם התמ"א הזאת, תמ"א 40, כשהיא נדונה במועצה הארצית, אז אנחנו רואים שהרשויות המקומיות מגישים סל גדול מאוד של השגות מכל מיני מניעים שמטרתם לצמצם את האפשרות לקדם את התמ"א באותן רשויות

מיטל להבי:  ואני בהחלט חושבת שדרך החקיקה צריך לפתוח את האפשרויות

מיטל להבי:  אנחנו עוד לא דנו בכל ההשגות, שזה המשכי הדיון אצל יושב ראש - - -     

נתן אלנתן: את אומרת דבר נורא והיום כשאת אומרת שוועדת הכנסת תעשה חוק שתייתר את התמ"א, שתשתלט על התמ"א

נתן אלנתן:  זה מה שאת אומרת עכשיו

מיטל להבי: אני לא אומרת לייתר את התמ"א

נתן אלנתן: כן, זה מה שאת אומרת עכשיו

מיטל להבי: אני אומרת רק שוועדת הכנסת דנה פה כדי לאפשר את התמ"א

נתן אלנתן: אבל התפקיד של ועדת הכנסת - - -     

מיטל להבי: ואני הייתי רוצה שהתמ"א באמת תתאפשר

מיטל להבי:  זה הכל

ארז מלול: ועדת הפנים

נתן אלנתן: התפקיד של ועדת הפנים הוא לדון בחקיקה, ולא תפקידה לבוא היום ולהפוך את התמ"א למיותרת כי אנחנו נקבע א' וועדת הפנים תקבע ב'

נתן אלנתן:  זו לא הכוונה

מיטל להבי: לא, היא דיברה על חסמים

נתן אלנתן: מה שאת אומרת עכשיו - - -     

מיטל להבי: אני ניסיתי לחדד את הסוגייה של חסמים כמו שאני מכירה את זה

נתן אלנתן: היא לא אמרה את זה

נתן אלנתן:  את אומרת דברים

מיטל להבי: אני שמעתי את המילה "חסמים"

ארז מלול: טוב, בסדר

נתן אלנתן: היית רוצה שאנחנו בחקיקה ארצית נקבע לכם דברים על תוכנית הרובעים בתל אביב ועל דברים בתל אביב? זה מה שאת אומרת?     

מיטל להבי: תוכנית הרובעים בתל אביב נותנת תמריצים, אז אנשים יעשו את הממ"ד מכוח התמריצים

מיטל להבי:  אנחנו מדברים על מקומות שאין בהם כל כך תמריצים ואין בהם מיגון

מיטל להבי:  ואתה יודע ומבין שזה בעיקר ילך לבניינים בני קומה ושתיים כי זה ההיגיון

מיטל להבי:  וזה באזורים מאוד מוחלשים דווקא בתל אביב

ארז מלול: תודה רבה

עמי סבח-שחר: עו"ד עמי שחר, רשות העתיקות

עמי סבח-שחר:  אני רק רוצה להעיר הערה

עמי סבח-שחר:  אני הייתי די נזהר מאמירות גורפות כמו "זה פשוט, בניין קיים, בואו נוסיף זה"

עמי סבח-שחר:  אני, שוב, אני פה על תקן מי שמדבר בשם רשות העתיקות

עמי סבח-שחר:  גם באתרים, גם במקומות, במגרשים שהם כבר בנויים, יש אתרי עתיקות מוכרזים

עמי סבח-שחר:  אז אפשר לתת מענה, כמו שנכתב פה, תוך 15 יום וזה

עמי סבח-שחר:  אבל לא באופן גורף להגיד שזה כבר בנוי אז אפשר להתעלם מהתשתיות האלה

עמי סבח-שחר:  מה שכן הייתי רוצה להתייחס אליו זה למנגנון שנוגע לנושא הנוהל

עמי סבח-שחר:  זו פעולה, פרוצדורה נוספת שמעמיסה על התהליך

עמי סבח-שחר:  כל גוף, גורם מאשר או גורם נוסף - - -     

ארז מלול: שצריך לאשר

עמי סבח-שחר: שצריך לאשר, בדיוק – יש לו תהליכי עבודה מאוד מובנים

עמי סבח-שחר:  הם עובדים לפי חקיקה וביעילות

עמי סבח-שחר:  כן צריך לקצוב את זה בזמן, כפי שהוקצב פה, על מנת לתת מענה מהיר

ארז מלול: זה מה שכתוב פה

עמי סבח-שחר: אבל לא לייצר עוד נוהל ועוד דבר כדי שאנשים יתחילו להתמודד עם כל מיני מסמכים כאלה ואחרים

רעות בינג: הכוונה היא כמובן לשקף לציבור את התהליכים של הפנייה ושל מה שאתה מתאר שכבר קיים

רעות בינג:  הכוונה היא שבעצם גם הציבור ידע איך בדיוק זה עלה כאן, גם בהקשר של המטרו

רעות בינג:  שיש תהליך מאוד מובנה, שיש אותו, שיש לחברה המבצעת את התהליך, ויש לך את ההנחיות הפנימיות שלה

רעות בינג:  אז כל הרעיון הוא לשקף לפונה כדי שזה יהיה ברור

קריאה: אז אולי באמת לחדד - - -     

נתן אלנתן: ואם הם לא יעשו את זה? אז מה?     

רעות בינג: את הנוהל?     

נתן אלנתן: כן

נתן אלנתן:  אז מה זה אומר?     

רעות בינג: לא, עושים לפי החוק

רעות בינג:  אבל עדיין - - -     

נתן אלנתן: לא

נתן אלנתן:  אין נוהל

רעות בינג: עדיין הסעיף חל

נתן אלנתן: בסדר, אבל כל זמן שלא יעשו נוהל אז אין דרך לפנות

רעות בינג: גם אם לא עושים נוהל הסעיף חל

נתן אלנתן: בהמשך למה שאמר נציג רשות העתיקות, על זה אני דיברתי

נתן אלנתן:  אם יש משהו קונקרטי, בעיה קונקרטית - אין בעיה

נתן אלנתן:  תכתבו בחוק מגרש שהוכרז כאזור עתיקות וצריך אישור של רשות העתיקות, אז יצטרכו לפנות אליהם ותוך 15 יום לקבל תשובה

נתן אלנתן:  משהו קונקרטי

נתן אלנתן:  אבל לכתוב משהו מאוד-מאוד רחב שייתן בסופו של דבר דריסת רגל לכאלה שלא אמורים להיות

נתן אלנתן:  אני אומר, גם רשות העתיקות, רק לומר במקום שהוכרז כאזור עתיקות

נתן אלנתן:  כי הרי הבניין כבר קיים

נתן אלנתן:  אבל אם כבר הוכרז, אולי יש, אז בסדר, שיעשו את הבדיקה

נתן אלנתן:  אבל לבוא ולומר באופן גורף שיצטרכו להביא אישורים, בפרט שהכנסתם לפה את הנושא של מהנדס הוועדה

נתן אלנתן:  נתתם פה את הדרך למהנדס הוועדה להכניס עכשיו

נתן אלנתן:  הרי, כל המטרה שלנו הייתה לעשות את זה בצורה הכי פשוטה

נתן אלנתן:  אין מידע אז אין מהנדס ועדה - - -     

רות שורץ חנוך: רגע, נתן, אני רוצה להרחיב

רות שורץ חנוך:  אפשר, אדוני? רותי שורץ, סמנכ"לית רגולציה במינהל התכנון

רות שורץ חנוך:  לא סתם עשינו את זה בלי מידע

רות שורץ חנוך:  לפני שעשינו את התקנות האלה עשינו עבודת מטה ובדקנו מי המידעים של ממ"דים

רות שורץ חנוך:  לא סתם אמרנו שלא צריך מידע בממ"ד

רות שורץ חנוך:  ראינו שאין שם כלום

רות שורץ חנוך:  אין כלום

רות שורץ חנוך:  זה אחד

רות שורץ חנוך:  דבר שני, אני מלווה את הנושא של מיגון הצפון בשלוש השנים האחרונות, לרבות ישיבות עם מנכ"ל רשות העתיקות

רות שורץ חנוך:  לגבי כל ההתניות האלה, בגדול לא זיהינו בעיה שבגלל שאין מידע הבקשות נתקעו

רות שורץ חנוך:  כן הייתה לנו איזושהי שיחה ומנכ"ל רשות העתיקות עזר לנו, כי באמת גם כשזה בניין בתוך שטח מוכרז הם רוצים איזושהי בדיקה, אז פתרנו את זה

רות שורץ חנוך:       אבל עוד פעם, לעשות כזה דבר גורף על בעיה שהיא באמת, אני לא, וגם לקראת הדיון אני שוחחתי עם אנשים

רות שורץ חנוך:  אז גם הסיפור של התשתיות

רות שורץ חנוך:  הרי, יש מדידה

רות שורץ חנוך:  יש בקשה להיתר, יש מדידה, ורואים את התשתיות במדידה

רות שורץ חנוך:  או לפחות את החיבורים של התשתיות

רות שורץ חנוך:  אז לעשות כזה דבר גורף על בעיה שאנחנו לא בטוחים שהיא קיימת, היא עלולה לייצר עוד בעיות שאנחנו לא יודעים כרגע לצפות אותן

רות שורץ חנוך:  אז אני שואלת

בת-שבע נחמיה מיכאלי: יש לי שאלה באותו הקשר

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  האם ההקמה של הממ"דים לפי התמ"א, מבטיחה בעצם שלא תהיה פגיעה בתשתיות תקשורת קיימות, שיש באותו אזור שבו רוצים לבנות? זאת אומרת, שצריך לחפור כדי להקים את הממ"ד על אותו מגרש

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  יכולה להיות שם מתחת לאדמה תשתית, תשתית תקשורת לדוגמא

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  האם ההוראות שמסדירות את ההקמה מבטיחות שלא יקימו את הממ"ד אבל יפגעו בתשתית אחרת שקיימת שם

נתן אלנתן: ואם יפגעו אז יתקנו את זה

נתן אלנתן:  זה לא קורה שפוגעים בתשתיות תוך כדי עבודה? זה קורה, אז מתקנים

בת-שבע נחמיה מיכאלי: זה דבר יותר מורכב

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  תשתית תקשורת היא מחוברת, היא משליכה בהיקף יותר רחב

ארז מלול: כן

עמי סבח-שחר: רק התייחסות למה שהצעת

עמי סבח-שחר:  אתה הקדמת את מה שרציתי להתייחס אליו בסעיף אחר

עמי סבח-שחר:  אז אני ב-100% מקבל את זה שבאמת כל מה שנוגע לעתיקות, שיהיה ברור שמדובר באתר עתיקות, תפנו לרשות העתיקות בשביל לקבל התייחסות

עמי סבח-שחר:  אנחנו, כמובן, בלי קשר, בכלל ביום-יום שלנו אנחנו נותנים מענה די מהיר

עמי סבח-שחר:  קל וחומר במקרה כזה

עמי סבח-שחר:  רק חשוב שזה באמת יופיע כסעיף

עמי סבח-שחר:  אגב, אם פוגעים בעתיקות אי אפשר לתקן

עמי סבח-שחר:  אז אני מראש אומר – פגענו בעתיקות? אי אפשר להחזיר את המצב לקדמותו

עמי סבח-שחר:       [היו"ר יעקב אשר]     

רות שורץ חנוך: אני ליוויתי את מיגון הצפון, אדוני

משה סולומון: אם יורשה לי?     

יעקב אשר: כן

משה סולומון: תודה

משה סולומון:  מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי

משה סולומון:  אני חייבת לומר שאני, כשהתכוננתי לדיון ולהצעת החוק, אני חשבתי להביע הערה, והתכוננתי לא לבדי

משה סולומון:  ההערה אומרת שזה מפתיע שהנושא הזה נמצא בחקיקה ראשית כשזה אמור להיות מוטמע בתקנות

משה סולומון:  לאחר השיח שהתקיים בוועדה אני מבינה שזה חייב להיות בחקיקה ראשית, כי זה פשוט לא, אני לא מבינה את השיח הזה

משה סולומון:  אז אני אתחיל דבר-דבר

משה סולומון:  ראשית, תמ"א 40, יכול להיות שאני לא מבינה מספיק, אבל למיטב הבנתי תמ"א 40 לא פוטרת מהיתר היא פוטרת מתוכנית

משה סולומון:  כך שהסוגייה של תמ"א 40 והשאלה אם זה צריך להיעשות ברישוי מקוצר או לא, או מזורז, או בפטור, לא רלוונטית

משה סולומון:       שנית, אנחנו ישבנו כאן בדיונים בתוך הוועדה ומחוץ לוועדה והגענו למסקנה שמה שמדובר בבנייה שהיא מעל שתי קומות, ואנחנו חשבנו שגם בבנייה מתחת לשתי קומות, גם בצמודי קרקע וגם בבנייה שהיא נמוכה צריך להסדיר רישוי בדרך מקוצרת

משה סולומון:  אבל בוודאי ובוודאי בבנייה שהיא מעל שתי קומות צריך להסדיר רישוי בדרך מקוצרת

משה סולומון:  וקידמנו כאן, להלן המדוכה, שמזכירים לי כבר שבוע את המדוכה הזו, קידמנו כאן מתווה שאני רואה אותו רוקם עור וגידים בנוסח של הצעת החוק, שמדבר על תיק מידע שהוא קצר ומאוד-מאוד דל יחסית, לעומת מה שקורה במקום אחר

קריאה: אבל זה נכון

משה סולומון: על מענים

משה סולומון:  אני מספרת מה שאני יודעת, לא מה שאני לא יודעת

יעקב אשר: לא, לפי הנוסח של עכשיו, המושג של תיק מידע לא קיים בעניין הזה

משה סולומון: נכון, אבל יש איזשהו הליך שהוא מקביל, דומה קצת

משה סולומון:  על הליך של מענה לתשובות שהוא גם כן בדרך שהיא מאוד-מאוד מקוצרת ומזורזת

יעקב אשר: הבעיה שלי מתחילה בדיוק בפרשנויות שלכם

משה סולומון: לא, זה לא שאלה של פרשנות

משה סולומון:  אני מתייחסת כרגע למה שיש בנוסח

משה סולומון:  מבחינת איך שאנחנו רואים, הנוסח זה מה שהיה אמור להיות מגולם בתקנות, לא איזה משהו אחר מזה

משה סולומון:  אני מבקשת להזכיר שישבו כאן ודיברו בדיוק על קווי תשתית שיכולים לעבור וצריך לדעת אותם

משה סולומון:  אני מבקשת להזכיר ש"מגן צפון" הוא רובו ככולו בצמודי קרקע ובמבנים נמוכים, ולכן אי אפשר להסיק ממנו על מה שיקרה במרקם עירוני צפוף

משה סולומון:  כך גם נאמר בישיבות בוועדה ומחוץ לוועדה

יעקב אשר: נכון

משה סולומון: אני מבקשת להזכיר שב"מגן צפון" הבנייה נעשתה על ידי המדינה ובמימון מדינה, ולכן אם נגרם נזק לקו תשתית אפשר לתקן, כי יש כיס עמוק

משה סולומון:  לא בהכרח אפשר לומר את אותם הדברים - - -     

קריאה: קו תשתית פרטי

משה סולומון: פרטי או אחר, לא תמיד קווי תשתית שעוברים מתחת למגרש הם פרטיים, כידוע לכולנו

משה סולומון:  ולכן, הכיס העמוק לא קיים במקרה הזה, וכן צריך להקפיד הקפדה שהיא קצת יותר משמעותית

משה סולומון:  ושוב אני אומרת שיש לנו כאן מרקם עירוני צפוף

משה סולומון:  אני מופתעת מהאמירות שנאמרו כאן כיוון שנציגי מינהל התכנון ומטה התכנון ישבו בדיונים האלה שעליהם אני מדברת כעת, וכנראה, ושוב אני אומרת שאם בראשית ההכנה שלנו אנחנו חשבנו שהדבר הזה צריך להיות מוטמע בתקנות ומוסדר התקנות, נראה שאין מנוס מלקבוע את זה בחקיקה ראשית

משה סולומון:  כמו שלצערי בחוק התכנון והבנייה יש הרבה מאוד הוראות שנקבעות בחקיקה ראשית והן למעשה מפורטות מידי ואמורות להיות מיועדות לחקיקת משנה, אם בכלל

יעקב אשר: טוב, כן

יעקב אשר:  יש פה כאילו אבסורד

יעקב אשר:  שמצד אחד הם מאוד רוצים את זה, וזו בדיוק הסיבה שהיא הייתה צריכה להפחיד אותי

יעקב אשר:  ומצד שני, אני מאוד רוצה את זה, וזו סיבה שלא צריכה להפחיד אותם, כי במקרה הזה דרכינו נצלבות

יעקב אשר:  ואני אסביר לכם למה, לפחות ממה שאני מבין

יעקב אשר:  כי בסוף, יושב מהנדס עיר ברשות מקומית, והפרקטיקה הנוהגת, כן? שבדבר מסוג כזה, לא יודע, אולי יש קווים, אולי יש סיפורים, אולי יש דברים, "תביא אישור מחברת חשמל, תביא אישור מחברת זה, תביא אישור מהעתיקות, תביא אישור מכל העולם ואשתו"

יעקב אשר:  וזה מצטרף אחר כך לעומס שיש על הוועדה המקומית ועל הוועדות המקומיות שאולי לא כל כך ששות

יעקב אשר:  לא יודע

יעקב אשר:  הפרקטיקה זה, אני רוצה לסגור את הפרקטיקה הזאת

יעקב אשר:  ואני בא ואומר, אני גם לא יודע מי אחראי אם יש, חס וחלילה, בדיוק עובר קו הנפט הכי גדול של מדינת ישראל וזה בית פרטי

יעקב אשר:  לכן אני חושב שאני רוצה להגיע למצב שההליך המקוצר, שהוא תחום בימים, נכון? כמה ימים הוא תחום

קריאה: 25

יעקב אשר: יפה

יעקב אשר:  אז 15 הימים האלה הם בתוכו?      

קריאה: לא, זה חלק מהבעיה

יעקב אשר: למה לא?     

קריאה: אפשר להגדיר שיהיה בתוכו

יעקב אשר: הגדרנו שבתוכו

רעות בינג: זה לא מחודד, אבל אפשר לחדד

יעקב אשר: אם הוא לא מוגדר מספיק טוב – יחודד

יעקב אשר:  אם אתם שואלים מה כוונת המחוקק, מה? לא שומע

נתן אלנתן: אתה נותן להם בפועל, לוועדה המקומית, 10 ימים ולא 25 ימים

יעקב אשר: לא, אפשר לעשות את זה במקביל

יעקב אשר:  זה לא קשור

יעקב אשר:  מפני שרוב המקומות, באמת, אתה יודע מה? ככה גם ילמדו מהנדסי הרשויות שאין בעיות

יעקב אשר:  שאין כמעט בעיות

יעקב אשר:  רק במקרים מאוד בודדים עובר איזה קו, עובר איזה משהו, ואז פותרים אותו והולכים הלאה

יעקב אשר:  זה נכנס לרוטינה שאם יש לך משהו להגיד, תבוא להגיד

יעקב אשר:  אם יש משהו בעייתי

יעקב אשר:  אין בעיה? הולכים קדימה

יעקב אשר:  ואם הרשויות מחויבות תוך 25 יום, הן יעמדו תוך 25 יום

יעקב אשר:  אפשר במקביל להתקדם עם ההיתר

יעקב אשר:  תהיה בעיה עם גורם מאשר? יטפלו בבעיה

יעקב אשר:  אבל זה יהיה אולי בעשרה אחוז מהמקרים

יעקב אשר:  היום הפרקטיקה, מהנדס עיר אומר "לא יודע"

יעקב אשר:  אדריכל העיר בא ואומר "אני לא יודע, צריך לעבור פה זה, צריך לעבור פה זה, צריך לקחת זה, תלך ותביא אישור"

יעקב אשר:  כולם אוהבים שיביאו להם אישור

יעקב אשר:  אני, את המילה הזאת – "תביא אישור" - לא רוצה בעניין הזה

יעקב אשר:  נקודה

יעקב אשר:  זה היה הבסיס שלי בתוך הדבר הזה

יעקב אשר:  זה נכון, זה קצת מהפכני, זה בחוק

יעקב אשר:  אני יודע

יעקב אשר:  אני חי עם זה מצוין

יעקב אשר:  כן, בבקשה

יאשי סער: תודה

יאשי סער:  יאשי, אגף רגולציה, מינהל התכנון

יאשי סער:  עלול להיות קושי לא במסגרת ה-25 ימים אלא דווקא בעשרה ימים של התנאים המוקדמים

יאשי סער:  כי בשלב הזה הבקשה עדיין לא נקלטה, ואם המהנדס ישלח אותי עכשיו לקבל אישור מגורמים, זה למעשה לא נכנס לתוך ההליך של 25 ימים אלא מעכב את תחילתם

יאשי סער:  אז אם כבר מאפשרים את הדרישה הזו של המהנדס, אני חושב שכדאי לחדד שזה לא ייעשה במסגרת התנאים המוקדמים, כי בתנאים המוקדמים לא אמורה להיערך בדיקה תכנונית

יאשי סער:  אבל אני רוצה לומר יותר מזה

יאשי סער:  היום יש נוהל שמהנדסי ועדה מפנים לכל מיני גורמים, אבל למעשה תקנות הרישוי לא מאפשרות להם לעשות זאת אלא אם נכתב בתוכנית

יאשי סער:  כתוב בתקנה, נדמה לי 42, או שאני טועה, שהמהנדס יבדוק את הבקשה להיתר בהתאם למה שכתוב בתוכנית, במידע ובהנחיות המרחביות

יאשי סער:  עכשיו, אם זה כתוב בתוכנית, חזקה על עורך הבקשה שלא יגיש את הבקשה לפני שהלך ותיאם עם אותו גורם שנדרש לפי התוכנית

יאשי סער:      ולכן אני מציע שאם מחליטים כן להכניס את זה, לחדד שזה לא יתאפשר בפנייה של המהנדס, כי למהנדס אין סמכות את זה

יאשי סער:  כי כתוב בתוכנית, זה מוטל על עורך הבקשה והמהנדס לא אמור לקלוט את הבקשה

יאשי סער:  אז שעורך הבקשה, ככל שנדרש מכוח תוכנית לקבל את אישור הגורם המאשר, יפנה לגורם והגורם יענה בתוך 15 ימים

רעות בינג: אם אני מבינה נכון, אז יש כאן אפשרות, המנגנון הזה חל גם בדרישות של מהנדס הוועדה

רעות בינג:  נכון? לזה אתה מתכוון? גם לדרישה של מהנדס הוועדה

יאשי סער: כן, נכון

יאשי סער:  ואני מציע שהוא יחול רק בפנייה של עורך הבקשה

יאשי סער:  כי אם המהנדס קלט את הבקשה בהתאם לתוכנית והתוכנית חייבה את זה, אז זה היה צריך להתקיים

רעות בינג: בעצם, לכאורה, האפשרות של מהנדס הוועדה, גם מהנדס הוועדה מוגבל לדברים שהוא יכול לדרוש לפי חוק או תוכנית

יאשי סער: כן

יאשי סער:  הוא יכול לדרוש את התיאום עם אותו גורם רק אם זה נדרש בחוק או בתוכנית

רעות בינג: נכון

יאשי סער: ואם זה נדרש בחוק או בתוכנית, זה מוטל על עורך הבקשה

יאשי סער:  אז שלא יקלוט את הבקשה

יאשי סער:  אם קלט אותה סימן שכבר נעשו התיאומים האלה

יאשי סער:  החשש שלי הוא שאנחנו - - -     

רעות בינג: מה שעלה בדיונים קודמים זה שהרבה פעמים זה דברים שצפים שלב מאוחר יותר כי, במיוחד בבקשות כאלה שלא תמיד מגיש הבקשה מכיר את כל הדרישות בתוכניות והאישורים שנדרשים, ואז לפעמים בדינמיקה של הדברים זה עולה בשלב מאוחר יותר

רעות בינג:  זו הסיבה שחשבנו שצריך לאפשר את המנגנון הזה, גם על פי דרישה של מהנדס הוועדה

יאשי סער: טוב, זה לשיקולה של הוועדה

יעקב אשר: לא, אבל השאלה, עוד פעם, אם זה יגרום לי לעוד סיבוב, אז את זה אני לא רוצה

יעקב אשר:  זאת אומרת, אני אומר עוד פעם, המוטו המרכזי פה הוא להכניס את זה לאיזשהו מסלול

יאשי סער: מה שאמרתי זה שאם נדרש תיאום או קבלת אישור מאת גורם, הדרישה הזו היא מכוח חוק או תוכנית ואם זה מכוח חוק או תוכנית, לא ניתן לקלוט את הבקשה להיתר לפני שניתן האישור הזה

יאשי סער:  כך שלמעשה, מרגע שנקלטה הבקשה והתחילו 25 ימי הבקרה המרחבית, אין למהנדס מעמד חוקי לפנות לאותו גורם

יאשי סער:  ואני חושש שבחוק אנחנו ניתן גושפנקה לנוהג הזה שקיים בשטח לפנים מהתקנות

יעקב אשר: מי צריך בעצם להגיש? המהנדס? אוקיי

יעקב אשר:  קורה בפועל, נכון

רעות בינג: קורה בפועל

רעות בינג:  זו הבעיה

יעקב אשר: לנו יש בעיה עם הפרקטיקה פה

יעקב אשר:  ואתה יודע כמוני שזו הפרקטיקה

יאשי סער: בוודאי

יאשי סער:  החשש שכל עוד זה קורה בפרקטיקה בניגוד לתקנות, אנחנו יכולים להגיד "חבל להגיד שזה קורה", אבל ברגע שהחוק - - -     

רעות בינג: החוק כאן לא מקנה סמכות למהנדס הוועדה

משה סולומון: אני מתנצלת אבל זה אחרת קצת, מה שנאמר כאן ממה שדובר לפני כן

משה סולומון:  הסיבה שאנחנו הסכמנו לזה שזה ייעשה על ידי מהנדס הוועדה זה כדי שהדברים לא יתנהלו בתור, אלא במקביל

משה סולומון:  זה מה שאני מבינה

משה סולומון:  זה מה שאני הבנתי מהדברים, יכול להיות שלא הבנתי נכון

משה סולומון:  ברגע שנאמר שעורך הבקשה הוא זה שהולך לגופים שמהם הוא צריך לקבל את ההתייחסות, זה אומר שהבקשה בכלל לא מגיעה לוועדה, היא לא נקלטת עד שאין את ההתייחסות של יתר הגורמים

יעקב אשר: לא, לא לזה התכוונו

משה סולומון: זו המשמעות של מה שהתבקש כאן אבל

משה סולומון:  זה אומר שהיא לא נקלטת עד שעורך הבקשה מגיע עם כל סט האישורים מוכן

משה סולומון:  מבחינתנו זה מצב מאוד טוב, כי זה אומר שאנחנו מקבלים כבר סט להתייחסות כשיש לנו את הכל מהכל

משה סולומון:  אבל אדוני ביקש באותה ישיבה שאנחנו נפעל במקביל ולא בתור, ויושב ראש איגוד מהנדסי ואדריכלי הרשויות המקומיות שהיה באותה ישיבה אמר "מקובל"

משה סולומון:  ולכן, הנוסח שהונח כאן בפני הוועדה הוא כזה שנותן קצת עבודה לנו

משה סולומון:  כי אנחנו צריכים לפנות ולקבל במקביל

משה סולומון:  אז מה שתחליטו – תחליטו

יעקב אשר: אוקיי, תסביר את זה

בנימין ארדיטי: אני אנסה להסביר קצת יותר טוב למה הכוונה

בנימין ארדיטי:  שוב, אנחנו לא יכולים כרגע להסכים

בנימין ארדיטי:  אין הסכמה ממשלתית לסעיף הזה

בנימין ארדיטי:  אבל רק לטובת הנוכחים – מה בעצם כתוב פה ולמה התכוון המחוקק

בנימין ארדיטי:  צריך להבחין, קודם כל, בין שני הדברים

בנימין ארדיטי:  אנחנו מדברים על רישוי מקוצר

בנימין ארדיטי:  רישוי מקוצר לממ"ד – אין הליך של מידע להיתר

בנימין ארדיטי:  וכפי שנאמר פה גם על ידי רותי וגם על ידי יאשי, אין סמכות למהנדס ועדה מקומית לדרוש דברים מגורמים מוסרים מידע שלא כתובים בתוכנית

בנימין ארדיטי:  ואם זה כן כתוב בתוכנית אז זה גורם מאשר, ולפי תקנות הרישוי, הבקשה בכלל לא נקלטת לפני שניתן האישור של אותו גורם מאשר

בנימין ארדיטי:  זה המצב החוקי

בנימין ארדיטי:  ולכן, לפי המצב החוקי, אם זה גורם מאשר זה בכלל לא חסם

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, צריך את האישור שלו אבל זה לפני הקליטה

בנימין ארדיטי:  ואם זה גורם מוסר מידע, אז כיוון שאין הליך מידע אין סמכות למהנדס לפנות

בנימין ארדיטי:  זה החוק

בנימין ארדיטי:       הפרקטיקה שונה לפי מה שנאמר לנו

בנימין ארדיטי:  אני לא רוצה להגיד מה עוצמת החסם

בנימין ארדיטי:  היו פה קבלנים, השתתפתי בישיבות, אמרו שיש חסם

בנימין ארדיטי:  אנחנו, מבדיקה נוספת שלנו, כנראה החסם הוא לא כצעקתה

בנימין ארדיטי:  בסדר, אין לי כרגע את העובדות

בנימין ארדיטי:  הם תיארו מצב שבו למרות מה שאמרתי עכשיו, המהנדס, גם כשמוגשת בקשה ברישוי מקוצר ולמרות שאין הליך של מידע להיתר, המהנדס לא חותר ואומר לו "אני, עם כל הכבוד, לך תעשה סבב לא לגורמים מאשרים אלא לגורמים מוסרי מידע

בנימין ארדיטי:  תעשה סבב בין כל גופי התשתית

בנימין ארדיטי:  תראה לי חשמל, מים, ביוב, תקשורת, גז, זה, זה, זה", ושולח אותו לשלושה-ארבעה חודשים

בנימין ארדיטי:  כך תיארו פה קבלנים

בנימין ארדיטי:  והיו פה גם מהנדסי ערים שחלקם אישרו את זה

יעקב אשר: אישרו את זה, נכון

בנימין ארדיטי: למען ההגינות, צריך להגיד שהיו פה מהנדסי ערים ואמרו שזה נכון

יעקב אשר: נכון, נכון, נכון

יעקב אשר:  כאילו באנו היום לישיבה חדשה

בנימין ארדיטי: לא, אני הייתי בישיבות האלה

בנימין ארדיטי:  אבל שוב, מבדיקה שלנו זה לא כצעקתה

בנימין ארדיטי:  אבל בסדר, היו פה ישיבות, כולנו שמענו

בנימין ארדיטי:  ולכן, בעצם ההצעה פה לא מכוונת בעיקרה לגורמים מאשרים, והיא גם באה להתמודד עם משהו שהוא, לכאורה, לא חוקי

בנימין ארדיטי:  כי גורמים מוסרי מידע, אסור למהנדס לפנות

בנימין ארדיטי:  יש תקנה כזאת

בנימין ארדיטי:  אז בעצם החוק מתכתב עם הליך לא חוקי

בנימין ארדיטי:  הוא בעצם מאשרר אותו, זו הבעיה היותר חמורה

בנימין ארדיטי:  ואם היום למהנדס אין סמכות, למרות שהם עושים את זה, החוק בעצם נותן לו את המנדט לעשות את זה

בנימין ארדיטי:  זה, אולי, החיסרון הגדול בהצעת החוק מבחינתנו

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, לא רק שיש הליך שאין מידע להיתר ואסור לו לפנות לגופים שכתוב בתוכנית שנדרש אישור גורמים מאשרים

בנימין ארדיטי:  החוק גם בעצם נותן לו 15 יום, ויתחילו, כמו שנאמר פה, אם זה תנאי, אם זה בתוך ה-25 יום, וזה-וזה-וזה

בנימין ארדיטי:  זה משהו שלא קיים

בנימין ארדיטי:  מצד אחד זה לא חוקי, מצד שני יש פרקטיקה

בנימין ארדיטי:  זו בעצם המסגרת של הדיון

משה סולומון: ומצד שלישי יש צורך

משה סולומון:  הרי לשם כך ישבנו, לשם כך נתכנסנו וגיבשנו עמדה

בנימין ארדיטי: לא, אני לא אומר, שוב

בנימין ארדיטי:  אני רק מתאר פה את מה שהיה

יעקב אשר: אוקיי, הלאה

בנימין ארדיטי: מה שחשוב לנו זה בעצם אולי שלושה דברים

בנימין ארדיטי:  ראשית, שזה לא יתגבר

בנימין ארדיטי:  יכול להיות שהפתרון לעשות את זה הוא שזה וולונטרי לגמרי

בנימין ארדיטי:  אני רק מציע

בנימין ארדיטי:  זה לא קשור בכלל למהנדס הוועדה

בנימין ארדיטי:  למהנדס הוועדה אסור לדרוש, ויש פה הוראה שאפשר לחדד אותה בתקנות למרות שזה כבר כתוב, מהנדס הוועדה, כפי שהדין היום ואנחנו לא רוצים להחמיר על הדין היום ולסרבל אותו, למהנדס הוועדה אסור לפנות לגורמים מוסרי מידע

בנימין ארדיטי:  כפי שהדין היום

בנימין ארדיטי:  והחוק לא מתכוון לשנות את זה

בנימין ארדיטי:  זה רק בעצם לטובת מבקש ההיתר

בנימין ארדיטי:  ככל שלמבקש ההיתר יש חסם, אם אין לו חסם והוא אומר "אני לוקח על עצמי, תעשה מה שבא לך", דיברנו על זה גם פה, "יש לי מידע, זה, צמודת קרקע

בנימין ארדיטי:  אני יודע, אני לא צריך אף אחד

בנימין ארדיטי:  רוצה לפעול בפטור מהיתר או ברישוי מקוצר ואסור לך לבקש מידע

בנימין ארדיטי:  רק גומרים מאשרים"

בנימין ארדיטי:       אבל אם מבקש ההיתר אומר "יש לי חסם, אני לא רוצה, אני לא חייב

בנימין ארדיטי:  אין משהו שמונע אותי

בנימין ארדיטי:  אני לא רוצה להכניס את הכלונסאות האלה בלי שאני יודע את התשתיות שעוברות במגרש שלי", ואמרו פה מהנדסי ערים שיש לא מעט תשתיות שעוברות בתוך בתים משותפים – הוא יוכל לפנות לגורמים מוסרי מידע, כי גורמים מאשרים זה לא רלוונטי, זה תנאי לקליטה

יעקב אשר: מי זה המבקש? המגיש?     

בנימין ארדיטי: כן

בנימין ארדיטי:  לא בטוח שכדאי לערב את מהנדס הוועדה, הוא ישתמש בזה לרעה

בנימין ארדיטי:  הוא, בעצם זה יהיה חלק מהליך הרישוי ואתה תאריך אותו, ומה שהוא לא יכול היום הוא יוכל מחר, ולא לזה התכוונתי

בנימין ארדיטי:  זה יהיה רק לשימוש מבקש ההיתר, ככל שהוא רוצה להשתמש בזה

בנימין ארדיטי:  הוא החליט שהוא לא יכול בלי זה, אז הוא, יהיה לו כלי לפנות לגורמים מסוימים ולהגיד "אוקיי, אם אתם לא עונים לי, כאילו זה הסכמה"

בנימין ארדיטי:       לשאלתך, מירה, הסיבה שזה נכתב בחוק היא סיבה מאוד פשוטה – יש פה הוראה שצריך לשים לב אליה

בנימין ארדיטי:  גם חבריי בממשלה, יש פה הוראה חסרת תקדים כמעט

בנימין ארדיטי:  אין לה תקדים בחקיקה

בנימין ארדיטי:  יש תקדים אחד

בנימין ארדיטי:  ההוראה בעצם אומרת שאם לא ענו תוך 15 יום – כאילו מסכימים

בנימין ארדיטי:  המשמעות של כאילו מסכימים זה לא שלא נדרש האישור, זה לא שאני יכול להתקדם, זה כאילו אמרת לי כן

בנימין ארדיטי:  כאילו אמרת לי כן, יש לזה משמעות עצומה מבחינה משפטית

משה סולומון: כמו למשל היתר להפעלת מעונות יום?     

בנימין ארדיטי: לא, לא, לא קשור

בנימין ארדיטי:  אפרופו ענייני נזיקין וכולי, אם חלילה פגעתי בתשתית שלך, אני בעצם פועל ברשות כי אתה אמרת לי כן

בנימין ארדיטי:  אתה אמרת לי שאין שום בעיה עם הבקשה להיתר שלי

יעקב אשר: זאת אומרת, אתה במילים אחרות אומר שמהנדס הוועדה לא אמור לעשות את זה גם היום ואסור לו לעשות את זה

יעקב אשר:  למרות שהעונש שנקבע בחוק, לא ראיתי אותו

יעקב אשר:  אתה בא ואומר שגם אם מהנדס הוועדה יתעלק, יעשה מעבר לזה, זה עדיין מחזיר את זה למבקש הבקשה

יעקב אשר:  זאת אומרת - - -     

בנימין ארדיטי: הוא, אסור לו, ואולי נחדד שאסור לו

יעקב אשר: למי?     

בנימין ארדיטי: למהנדס

יעקב אשר: איך אפשר לחדד? בוא נתחיל מזה

בנימין ארדיטי: יש פה הוראה שהוספתם, והיא בדיוק מכוונת גם לזה

יעקב אשר: יפה, אז קודם כל, בואו נסגור את הדבר הזה

יעקב אשר:  יכול להיות שכמו שאתה אמרת, להוריד את החלק של המהנדס מהעניין הזה, אלא באמת עורך הבקשה

בנימין ארדיטי: אם עורך הבקשה הגיע למסקנה שצריך, הוא יוכל

רעות בינג: הוא הצהיר

רעות בינג:  הוא בעצם הגיש את הבקשה

יעקב אשר: אם הוא חושש שיש לו בעיה באיזשהו מקום הוא שולח

קריאה: הרי, יש מפת מדידה

יעקב אשר: ואז יחול הדבר הזה שתוך 15 יום אין תשובה?      

בנימין ארדיטי: וזה יכול להיות בתקנות

בנימין ארדיטי:  יכול להיות שצריך תקנות, כי אני לא יודע מתי הגורם הזה, שוב, יש פה סנקציה מהותית שכאילו הוא הסכים, והוא יגיד "לא קיבלתי, לא חתום על ההסדר"

יעקב אשר: לא, לא, את זה אני רוצה כן בחקיקה

יעקב אשר:  זה בחקיקה, נכון?     

בנימין ארדיטי: כן, רק אני אומר שבטכניקה הוא יגיד "לא קיבלתי, לא עבר, לא הגיע"

יעקב אשר: לא יודע

יעקב אשר:  תמצאו את זה בתקנות אחרי זה

יעקב אשר:  אגב, יש לזה תקדימים

בנימין ארדיטי: יש דוגמאות

יעקב אשר: יש דוגמאות

יעקב אשר:  ו-15 יום, אני אומר כבר עכשיו שזה 15 יום קלנדריים, לא 15 ימי עבודה

יעקב אשר:  בואו, אנחנו לא מדברים פה על בניות של זה, תתכבדו, אנשים – שעת חירום או בנושאים שקשורים לחירום, שיתנו את התשובות שלהם

יעקב אשר:  זה הכל

יעקב אשר:  מבחינתי, אני רואה בזה, מה?     

בנימין ארדיטי: שיעשו מסלול ירוק לנושא של הממ"דים

יעקב אשר: נכון

יעקב אשר:  זה יגרום למסלול ירוק

יעקב אשר:  אבל אם יש באמת בעיה אז יש את האפשרות להתקדם, אבל בזמן שנתנו לו, ולא מעבר לזה

יעקב אשר:  אני מקבל את הכיוון הזה

יעקב אשר:  אנחנו ננסח את זה בהתאם

יעקב אשר:  גם נבדוק - - -     

משה סולומון: אדוני, צריך באמת להתייחס לעניין של ה-כאילו הסכים

יעקב אשר: הרווחנו משני הצדדים

יעקב אשר:  הרווחנו בלי להפסיד

יעקב אשר:  טוב

משה סולומון: כן צריך להתייחס למה שנאמר על ידי סגן מטה התכנון הלאומי בעניין ההסכמה

משה סולומון:  בטח ובטח אם ההסכמה שלו לא כוללת קבלת מידעים מהאחרים, אם הוא מנוע מלפנות ולקבל מידע שיכול להיות דרוש לו כדי לקבל באמת החלטה מקצועית

משה סולומון:  אי אפשר להגיד שרואים אותו כאילו הוא הסכים

משה סולומון:  זה באמת מטיל עליו אחריות לא הגיונית

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  רק למען הסר ספק, זה לא כאילו המהנדס מסכים, זה אותו גוף תשתית שפנית אליו ולא השיב לך, כאילו הוא מסכים

יעקב אשר: אני רוצה שמהנדסי העיר יפסיקו לייצג לי את גופי התשתית האלה

משה סולומון: זה אין לי בעיה

יעקב אשר: את זה בדיוק אני רוצה

יעקב אשר:  שלא יהיה לו את התירוץ הזה שמגיש הבקשה יגיד לו "אדוני, עזוב, החוק נתן לי 15 יום, כן נתנו? בבקשה, לא נתנו?"

נתן אלנתן: זה פעם ראשונה שאנחנו מורידים את האחריות ממהנדס הוועדה

נתן אלנתן:  שזה חשוב

יעקב אשר: נכון

יעקב אשר:  וזה חשוב לשעת חירום וזה חשוב גם לא לשעת חירום

יעקב אשר:  טוב

יאשי סער: יש לי שתי הערות טכניות, ברשותכם

יאשי סער:  בסעיף הזה

יאשי סער:  דבר אחד, אני רק מצביע על קושי שעלול להתעורר עם סעיף (ד)(1)

יאשי סער:  אני זהיר פה כי אין לי פתרון מדויק, אבל צריך להיות ערים לכך שבסעיף (ד)(1) כתוב שגורם מאשר יפרסם באתר האינטרנט שלו את פרטי המידע, המסמכים והאישורים הנדרשים לצורך קבלת מידע, ואנחנו בתקנות רישוי מקוצר חסכנו והקלנו מאוד על המסמכים

יאשי סער:  למשל, תוכנית המדידה היא לא מדידה מלאה

יאשי סער:  אז שלא יצא שביד ימין התקנות הקלו וביד שמאל הגורם מכביד מעבר למה שהקלנו בתקנות

יעקב אשר: שאלה טובה

רעות בינג: אפשר אולי לכתוב שזה לפי דין

רעות בינג:  ואז זה ברור שזה רק יהיה - - -     

יאשי סער: שזה לפי התקנות

גלעד ארדן: אבל כל הסעיף הוא על אף האמור בכל דין

יעקב אשר: לא, אבל אולי כן את ההדגשה פה כי אנחנו לא רוצים, מה שאומר יאשי זה נכון

יעקב אשר:  רצינו שבצומת הזה לא יהיה סשן נוסף, מה שנקרא

רעות בינג: יכול להיות שאפשר פשוט לנסח את זה בלי "לקבלת מידע", אלא משהו אחר שלא יתכתב עם המונח "מידע"

יאשי סער: זה עלה לפני מספר שבועות כשהיו פה נציגות נת"ע ודיברנו על זה

יעקב אשר: אני רוצה כמה שפחות מילים כמו "מידע", "תיק", "תיק מידע", "מידע תיק"

יעקב אשר:  כמה שפחות

יעקב אשר:  לא, לכן אני אומר, יש מילים נרדפות למילה "מידע"

משה סולומון: נתונים?     

יעקב אשר: בסדר, אתם תיישרו את זה?     

רעות בינג: כן

יאשי סער: תודה, ורגע עוד הערה ממש טכנית

יאשי סער:  אני חושב שברישא של הסעיף חסרה המילה "מזערי" אחרי "שטח"

יאשי סער:  כי כתוב שהתקנות יחולו על שטח בהתאם לתקנות ההתגוננות

רעות בינג: נכון

יאשי סער: אבל צריך לכתוב "המזערי"

רעות בינג: נכון, שלא יעלה על השטח המזערי

יעקב אשר: תודה

יעקב אשר:  כן, משרד המשפטים

נועה סרברו: תודה

נועה סרברו:  נועה סרברו, מחלקה למשפט אזרחי בייעוץ וחקיקה

נועה סרברו:  ההערה שלי היא ביחס, באמת כמו שצוין כאן, זה סעיף יחסית תקדימי והוא גם מנוסח באופן גורף, ואני מבינה גם מההסברים שנשמעו כאן גם מיושב ראש מטה התכנון, שיחסית מדובר בהליך פשוט ועבודות פשוטות

יעקב אשר: בסדר, הגענו להסדרה על זה

נועה סרברו: וככל הנראה, הסיכון כאן הוא יחסית נמוך

נועה סרברו:  ועדיין, לאור הניסוח הגורף, וכמובן כידוע זה לא סעיף שהובא בפני הממשלה ולא שמענו את כל גורמי התשתית והמשרדים, אז הייתי מציעה לשקול להוסיף כאן איזשהו סייג למקרים של סכנה ממשית שאותו גורם שפנו אליו מזהה

נתן אלנתן: לא, אבל הוא יכול לתת תשובה שאסור

נועה סרברו: כן

נתן אלנתן: אם פונים אליו והוא נותן תשובה "אסור לבנות פה עד שלא תסדיר, כי עובר פה קו תשתית של נפט" לדוגמא, אז אנחנו מתייחסים לעניין שהוא לא ענה

נועה סרברו: עברו 15 יום ואז הוא גילה שיש שם סכנה כזאת שעדיין - - -     

נתן אלנתן: הוא לא ענה

נתן אלנתן:  אם הוא ענה, אז אין בעיה

יעקב אשר: ואם הוא יגלה את זה, עברו 15 יום ואז עברו עוד 15 ועוד 20 יום ואז אחרי שבנו הוא גילה את זה

יעקב אשר:  אז מה קרה? גם זה, ראינו שגם יש לפעמים מודיעין שלא עובד כמו שצריך

יעקב אשר:  מה לעשות

נועה סרברו: השאלה מה עומד מנגד

יעקב אשר: לא, אבל הדבר הזה, איך זה נקרא? ההגדרה שלכם, ששולחים אפשרות, שצריך לתת תשובה ואם הוא לא נתן תשובה

רעות בינג: הסכמה שבשתיקה

יעקב אשר: הסכמה שבשתיקה

יעקב אשר:  זה קיים בהרבה חוקים

יעקב אשר:  זה קיים בהרבה זה

יעקב אשר:  לא מדובר פה בפרויקטים בסדרי גודל כאלה גדולים

נועה סרברו: זה לא סעיף טריוויאלי

נועה סרברו:  הייתה הצעה כזאת בהצעת החוק הממשלתית של התשתיות הלאומית שבסוף לא נכנסה

יעקב אשר: כן, אבל תשתיות לאומיות

נועה סרברו: ברור לי שההיקפים כאן הם יותר מצומצמים

יעקב אשר: טוב

נתן אלנתן: משהו, אנחנו מדברים על תשתית שעוברת בתוך מגרש פרטי

נתן אלנתן:  זאת אומרת, זה לא - - -     

יעקב אשר: אגב, הישיבה היום נועדה גם לחברות התשתית למיניהן להגיב, ואני לא רואה שאף אחד נזעק

יעקב אשר:  אז כנראה שהכל בסדר

בת-שבע נחמיה מיכאלי: אני רק רוצה להוסיף בהמשך למה שנאמר כאן

יעקב אשר: הזמנו את כולם, נכון? אני חושב שתומר אמר להם במפורש להזמין את כולם

יעקב אשר:  כן

יעקב אשר:  מישהו מהתשתיות?     

נתן אלנתן: משרד התקשורת הגיעו

בת-שבע נחמיה מיכאלי: משרד התקשורת

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  אני הערתי בתחילת הדיון בנושא הזה, שיכול להיות שיש תשתיות שנמצאות באותו מקום שרוצים לחפור בו והחפירה יכולה לגרום לנזק ולניתוק

יעקב אשר: ולכן, מקבלים מכתב ויש להם 15 יום להגיד "בואו נסדר את זה, נתכנן את זה, ושלום על ישראל"

בת-שבע נחמיה מיכאלי: נכון

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  וכמו שהוסבר כאן קודם, אם עולה קושי או עולה צורך בזמן נוסף, אני מעלה תסריט נוסף שהוא אפשרי, לצורך השלמת הבדיקה – זה כן עוצר את ההתקדמות עד שניתנת תשובה

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  הרעיון כאן היה בעצם - - -     

נתן אלנתן: לא, אם אתם אומרים, נגיד "עובר קו תשתית של בזק בתוך המגרש", והגבתם תוך 15 יום ואמרתם שיש קו תשתית, "בוא שב איתנו ונמצא את הפתרון", אז זה תבוא לשבת איתנו

נתן אלנתן:  אבל לא שאחר כך תגידו "אוקיי, תבוא אלינו עוד ארבעה חודשים כדי שנשב"

בת-שבע נחמיה מיכאלי: לא, לא

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  ברור, ברור

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  אני גם אומרת שיכול להיות תסריט, בגלל הלו"ז הקצר, שכדי להשלים את הבדיקה לטובת התקדמות ופריסה - - -     

נתן אלנתן: הבדיקה והפתרון

בת-שבע נחמיה מיכאלי: צריך עוד זמן

נתן אלנתן: הבדיקה והפתרון

בת-שבע נחמיה מיכאלי: אבל זה חלק ממה שאתה אומר, הנושא של התיאום

נתן אלנתן: כי כל מה שנאמר פה זה שאתם לא מגיבים

נתן אלנתן:  אם אתם מגיבים ואומרים "כן, יש פה בעיה

נתן אלנתן:  בואו נשב לפתור את הבעיה", זה בסדר

בת-שבע נחמיה מיכאלי: זה נכנס למסלול הזה

רעות בינג: כן, בעצם רק חוסר תגובה הוא אישור

יעקב אשר: יש מישהו בזום ממים או חשמל? חברת חשמל, בבקשה

אליהו גבאי: צהריים טובים

אליהו גבאי:  איל גבאי מחברת החשמל

אליהו גבאי:  גם אני מייצג גוף תשתית

אליהו גבאי:  אנחנו נחשבים גוף מוסר מידע, כמו שנאמר פה

אליהו גבאי:  למעשה, מבחינתנו, בהקשר הזה יש שני דברים

אליהו גבאי:  דבר ראשון, לגבי התשתיות העיליות, כן? כלומר, צריך לשמור על מרחקי מינימום בין התשתיות העיליות שלנו לבין אותו ממ"ד שרוצים להתקין

אליהו גבאי:  זה הדבר הראשון וזה יחסית קל כי אפשר לראות

יעקב אשר: נכון

אליהו גבאי: הקטע השני זה התשתיות התת-קרקעיות

אליהו גבאי:  עכשיו, בכל מקרה, כחלק מהתהליך של מידע להיתר, כשפונים אלינו לבקש מידע לגבי התשתיות שלנו, אנחנו למעשה עומדים בזמן הזה

אליהו גבאי:  היום מדובר על 15 ימי עבודה

אליהו גבאי:  אנחנו עומדים בזמן ומספקים את המידע, ולמעשה לאחר מכן צריך לתאם עם חברת חשמל את הפתרון

יעקב אשר: אבל אין פה תיק מידע

נתן אלנתן: איל, אבל במקרה הזה אין תיק מידע

נתן אלנתן:  כי זה מקוצר

יעקב אשר: אין תיק מידע

יעקב אשר:  זה הליך מקוצר

נתן אלנתן: אבל יפנו אליכם - - -     

אליהו גבאי: לא, אני התחלתי

אליהו גבאי:  אמרתי, אם זה תהליך רגיל, פונים – אנחנו עונים

נתן אלנתן: נכון

אליהו גבאי: אם עכשיו יפנו נקודתית, נענה

נתן אלנתן: כן, אבל אתם תצטרכו לעשות נוהל איך פונים אליכם

נתן אלנתן:  נגיד, פונים למייל כזה וכזה

נתן אלנתן:  ואז תוך 15 ימים, לא ימי עבודה אלא ימים קלנדריים, אתם תצטרכו לתת תשובה אם יש בעיה או אין בעיה

נתן אלנתן:  כי אם אין בעיה אז שלום על ישראל

נתן אלנתן:  אם יש בעיה? "בואו, צריך לפתור את הבעיה"

יעקב אשר: אם יש בעיה יושבים ופותרים את זה, בלי לחץ

אליהו גבאי: אנחנו יכולים להתמודד עם זה

יעקב אשר: אני יודע

יעקב אשר:  יש לכם מנכ"ל מצוין שהוא סומך על העובדים שלו

נתן אלנתן: אם הוא היה פה הוא היה אומר שמספיק 7 ימים, נראה לי

יעקב אשר: תודה איל, יום טוב

יעקב אשר:  מה עם מי שנמצא עוד בזום? את מי יש לנו שם? כמה יש לנו עוד בזום? היו פה שניים שביקשו לדבר

יעקב אשר:  כן

תהל ברנדס: בוקר טוב

תהל ברנדס:  תהל ברנדס מהלשכה המשפטית ברשות המים

יעקב אשר: בדיוק אותך חיפשנו

תהל ברנדס: כן

תהל ברנדס:  אז באמת אנחנו ראינו את התוספת הזאת שנוספה על ידי הוועדה וגם אנחנו חשבנו שזה הסדר נכון

תהל ברנדס:  תשתיות המים והביוב יכולות להיות - - -      

יעקב אשר: ימות המשיח

יעקב אשר:  המשיח הגיע

קריאה: יכולות להיות גם מה?     

יעקב אשר: תנו לי להתפרע קצת והמדינה הזאת תיראה יותר טוב, תאמין לי

יעקב אשר:  קצת להתפרע והיא תיראה יותר טוב

יעקב אשר:  כן

יעקב אשר:  כן, בבקשה, אנחנו הפרענו לך

תהל ברנדס: תודה

תהל ברנדס:  לכן, פנייה כזו נראית לנו נכונה, וגם לוח הזמנים לתשובה של 15 יום הוא סביר, בטח כשמדברים על צרכים כאלה

תהל ברנדס:  כך שמבחינתנו זה סעיף שנכון שיישאר

תהל ברנדס:  תודה לכם

יעקב אשר: תודה רבה

יעקב אשר:  הלאה

בני פרץ: כבודו, אפשר לשאול רק שאלה?     

יעקב אשר: עכשיו דווקא לקלקל לנו את מצב הרוח?     

בני פרץ: לא, לא

בני פרץ:  אני שואל רק שאלה פשוטה

בני פרץ:  אני שומע את כל הדיון

בני פרץ:  ונכון שרוצים לתת הרבה זכויות לאלה שבספר ואלה שליד הגבולות?     

יעקב אשר: לא, לכולם לתת

בני פרץ: אבל לתת לבנייה, רוצים לתת לכולם, כנראה בצורה חופשית, כמה שפחות

בני פרץ:  אני שואל שאלה – היכן זכויות הדיירים, רוב הדיירים באותו בניין, נגיד לאדם מקבל - - -     

יעקב אשר: אבל עוד פעם, אתה מביא את אותה דוגמה כשביקשת ממך להעביר לי מכתב

בני פרץ: לא, לא

בני פרץ:  לא מביא את הדוגמה

בני פרץ:  אני רק אומר שצריך לחדד את הנושא הזה, שלא יופסד

בני פרץ:  שגם אם אדם מגיש בצורה הכי מהירה את התוכנית, חובה על העירייה, לפני שהיא מאשרת לו, להביא את התוכנית בפני הדיירים – האם המיקום שהוא קובע לעצמו מקובל על הדיירים

יעקב אשר: יש חתימות דיירים, בוודאי

בני פרץ: זה חובה

יעקב אשר: תודה רבה

יעקב אשר:  מי עוד רצה לדבר בזום? דוד סונינו בזום? בבקשה

יעקב אשר:  דוד, אתה איתנו? כנראה שלא

יעקב אשר:  אם כן, אז נחזור אחר כך, אם הוא רוצה

יעקב אשר:  סטפן אבו חדרה

משה סולומון: גם פול ויטל מאיגוד מהנדסי ואדריכלי הרשויות המקומיות, הוא הרים יד פיזית, אבל גם הוא מבקש לדבר

יעקב אשר: תכף

יעקב אשר:  כן, בבקשה

סטפן אבו חדרה: כן, שלום לכולם

סטפן אבו חדרה:  זה היה הנושא הראשון אז אני לא יודע אם זה עדיין רלוונטי

סטפן אבו חדרה:  ביקשתי רשות דיבור קודם

סטפן אבו חדרה:  אם זה לא רלוונטי אז אני מוותר

סטפן אבו חדרה:  פשוט רציתי לחדד משהו בנושא הראשון

יעקב אשר: הנושא הראשון סוכם בסוף, אז יכול להיות שזה כבר לא רלוונטי

סטפן אבו חדרה: לא, רק רציתי להגיד משהו לגבי הממ"דים

יעקב אשר: אז תגיד

יעקב אשר:  כן, בבקשה

סטפן אבו חדרה: כן

סטפן אבו חדרה:  אני ממשרד העבודה, רשם המהנדסים והאדריכלים, סטפן אבו חדרה

סטפן אבו חדרה:  רק רציתי להגיד חידוד קטן לגבי אותם ממ"דים

סטפן אבו חדרה:  לא משנה אם אנחנו מדברים על 2 או יותר, אני מציע שההתייחסות תהיה לממ"דים עצמם ולא למבנה אליו הם מחוברים

סטפן אבו חדרה:  כי מבחינה הנדסית הם לא מחוברים באופן מונוליטי

סטפן אבו חדרה:  זאת אומרת, הם לא מחוברים באופן כימי למבנה הקיים

סטפן אבו חדרה:  הם מבנה, סוג של מבנה נפרד

סטפן אבו חדרה:  ולכן, הייתי מנתק את הגובה, את מספר הקומות של הממ"דים ממספר הקומות של המבנה

סטפן אבו חדרה:  זאת אומרת, אם אנחנו מדברים על שתי קומות או יותר, אז הכוונה היא שההתייחסות תהיה לממ"דים עצמם ולא למבנה הקיים אליו אנחנו מוסיפים את הממ"ד

יעקב אשר: אה, אתה הבנת את מה שהוא אומר?     

בנימין ארדיטי: זה לא הגיוני

בנימין ארדיטי:  סטפן, אם אני מבין נכון את מה שאתה אומר, זה בעצם ביחס להצעה שוב, הוועדה אולי רוצה לפתוח את זה, אבל לפי הנוסח שעומד כרגע בפני הוועדה זה עד שתי קומות

בנימין ארדיטי:  ואז בעצם אתה אומר למה לדבר על המבנה שהוא שתי קומות, גם אם המבנה הוא לצורך העניין בעל ארבע קומות, אז שתי הקומות הראשונות ייהנו מהתוספת של ה-3 מטר ושתי הקומות העליונות לא

בנימין ארדיטי:  זה לא הגיוני

יעקב אשר: לא, לא, לא

יעקב אשר:  זה יתחיל מלחמת עולם

מיטל להבי: אלא אם כן הכניסה מהחצר וזה עומד לרשות כל הדיירים של הבניין

נתן אלנתן: זה לא ממ"ד

יעקב אשר: ואלא אם כן הכניסה היא מהזה וזה

מיטל להבי: סליחה, זה ממ"ד

נתן אלנתן: לא, זה לא ממ"ד

נתן אלנתן:  פיקוד העורף לא מאשר את הדבר הזה

נתן אלנתן:  הוא לא מאשר

יעקב אשר: לא, אבל לצורך זה השלמנו את המהלך עם הליך מקוצר למעל שתי קומות

יעקב אשר:  אין ברירה

נתן אלנתן: לא, הוא מדבר על התוספת של ה-3 מטרים

יעקב אשר: אה, הוא מדבר על ה-3

נתן אלנתן: לא, בכל מקרה זה או הצעה קיימת או מה שאתה אומר

נתן אלנתן:  בכל מקרה זה לא מה שהוא אומר שזה יהיה על החצי-חצי, זה וודאי שלא

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  עוד משהו, סטפן?     

סטפן אבו חדרה: לא

יעקב אשר: תודה

יעקב אשר:  ננסה עוד פעם את דוד סונינו

יעקב אשר:  טוב, תמר טוכלר, מועצה לשימור אתרי מורשת

יעקב אשר:  כן, שלום

תמר טוכלר: בוקר טוב

תמר טוכלר:  אני רק אגיד משהו קצר

תמר טוכלר:  אנחנו רוצים להצטרף למה שנאמר כאן קודם

תמר טוכלר:  אנחנו רוצים להתייחס לסעיף 266וא, שהוא קובע שבסמכות שר הפנים לאפשר בניית מתחם מגורים ציבורי - - -     

יעקב אשר: לא, לא

יעקב אשר:  זה הדיון השני

יעקב אשר:  תשימי לב, בהזמנה אנחנו חילקנו את הצעת החוק לשני נושאים – מה שקשור לבנייה חדשה ומה שקשור לממ"דים

יעקב אשר:  היום אנחנו בדיון ממ"דים

יעקב אשר:  לא קיבלנו את זה אז אנחנו הגענו די ברגע האחרון, ולכן אני - - -     

יעקב אשר: יהיה דיון נוסף

יעקב אשר:  תעקבי אחרי הוועדה

תמר טוכלר: אז זה לא יתקיים עכשיו?     

יעקב אשר: לא, לא

יעקב אשר:  עכשיו רק בנושא שקשור לממ"דים

יעקב אשר:  2-5 ו-7

תמר טוכלר: אז אני רק, בדומה לתמ"א וגם בדומה למה שאמרה רשות העתיקות, יש חשיבות שלא לתת אמירה גורפת לגבי, לא כוללת אתרים לשימור

תמר טוכלר:  לפי התוספת הרביעית, זאת אומרת לא לדבר על בניין לשימור או על אתר לשימור

יעקב אשר: בסדר

יעקב אשר:  בסדר גמור, זה מוטמע בתקנות היום

יעקב אשר:  פול ויטל, איגוד מהנדסי ואדריכלי הרשויות המקומיות, שלום

פול ויטל: כן, בוקר טוב

פול ויטל:  אני מייצג את איגוד מהנדסי ואדריכלי הערים בישראל בנושא רגולציה

פול ויטל:  ואני, בזמן הזה שאני פה בדיון בזום, אני פשוט נחרד

פול ויטל:  אני נחרד על היחס המזלזל שיש בהרבה, גם ליושב הראש וגם חברי ועדה אחרים, למהנדסי ואדריכלי ערים ברשויות המקומיות

פול ויטל:  אתם, כנראה, מציירים תמונה מאוד שחורה על הפעילות של המהנדסים

פול ויטל:  נמצאים פה מפורום ה-15 וגם מרכז השלטון המקומי, ואני מרגיש שאנחנו היינו כולנו צריכים להקים צעקה ולהגיד לכם שזה לא תקין וזה לא בסדר שהגוף שבונה את המדינה הזאת, מייצג את המדינה, הוא הזרוע המבצעת של המדינה הזו – אנחנו מחוץ לתמונה

פול ויטל:  עכשיו, זה לא עניין של אגו, זה לא עניין של יהירות

פול ויטל:  שום דבר

פול ויטל:  אנחנו האנשים היחידים שמכירים את העיר ומכירים את כל המורכבות שיש מסביב

פול ויטל:       כלומר, אם, אני מסכים בנושא של פטור מהיתר ודברים מהסוג הזה, אבל צריכים להגיש את הבקשה למהנדס הוועדה והוא יצטרך, במנגנון שלו, לרכז את כל המידע של העניין הזה ולהסכים או לא

פול ויטל:  או להתריע או לא משנה מה

פול ויטל:  הוא בעצמו

פול ויטל:  אתם, מה שאתם עושים עכשיו, אתם מבזרים את זה

פול ויטל:  אתם שולחים פעם אחת לרשות העתיקות, פעם שנייה לחשמל ופעם שלישית למקום אחר

פול ויטל:  המהנדס הוא הגוף היחידי שיודע לרכז ולמרכז את כל המידע

פול ויטל:  זה כמו ללכת לצבא ולשלוח לכל מיני זרועות של הצבא במקום לשלוח לאותו גורם שעושה את הריכוז או את המרכוז של כל המידע הזה

פול ויטל:  אני לא מבין את זה

פול ויטל:  מה, המהנדס הוא מצורע? המהנדס הוא זה שממציא דברים? איך מר נתן אלנתן אמר את הדבר הזה? הוא היה בעיריית תל אביב, הוא יודע טוב מאוד מה קורה

פול ויטל:  ונמצאת פה מיטל להבי

פול ויטל:  ונמצאים פה חבריי

פול ויטל:  ויאשי ממינהל התכנון

פול ויטל:  אלוהים יעזור

פול ויטל:  מה אתם עושים?     

יעקב אשר: מה, מה קרה? מה קרה?     

פול ויטל: שערורייה

פול ויטל:  אני שמעתי את זה באוזניים שלי

יעקב אשר: טוב, כנראה, תגיד לי, היית בישיבות? סליחה, מכובדי, פול

יעקב אשר:  אתה היית בישיבות הקודמות על הדיון על החוק הזה?     

פול ויטל: הייתי בחלק ואני בקשר עם כל - - -     

יעקב אשר: כן או לא

יעקב אשר:  גם אני בקשר

יעקב אשר:  ואני מאוד מכבד את מהנדסי הערים, אני לא מבין אפילו למה - - -     

פול ויטל: אתה, מה שאתה אמרת היום, אדוני יושב הראש, שמהנדסים רק מסבכים את העניינים

פול ויטל:  ולא האמנתי על מה שנתן אלנתן אמר

פול ויטל:  אלוהים יעזור

פול ויטל:  יאשי, מה אתה עושה?     

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  תודה רבה

פול ויטל: חבר'ה, תתעשתו

פול ויטל:  מהנדסי הערים הם האנשים היחידים שיכולים לקחת על עצמם את המשימה הזו

פול ויטל:  למרכז ולתת את האישור כמה שיותר מהר

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  תודה רבה, פול

יעקב אשר:  תודה רבה

יעקב אשר:  בעניין הזה אני רק אומר בשתי מילים – יש דברים שבהם כמובן מהנדס העיר מוביל את מה שצריך להוביל

יעקב אשר:  פה מדובר על, גם אין תיק מידע ודברים מהסוג הזה

יעקב אשר:  הפוך – אנחנו לא רוצים שיהיה עול על מהנדס העיר, שהוא צריך להיות בטוח שאן לו בעיה מחר עם חברה כזו, חברה אחרת

יעקב אשר:  ולכן יצרנו את המסלול הזה

יעקב אשר:  ולבוא ולהגיד שמישהו שיושב כאן, בטח אחד שהיה ראש עיר הרבה שנים, וקידם ביחד עם מהנדס העיר שלו את אחד ממתחמי התעסוקה הגדולים במדינת ישראל באזור בני ברק, ה-BBC

יעקב אשר:  ובזכות מהנדס העיר וביחד עם מהנדס העיר

יעקב אשר:  והרבה מהנדסי עיר שאני מכיר

יעקב אשר:  אז לבוא ולומר את הדבר הזה, פשוט אין לו התחלה ואין לו סוף

יעקב אשר:  אבל בסדר, אנחנו חלק מהעניין

יעקב אשר:  אוקיי, הערות נוספות? יוסף, זה הזמן שלך עכשיו

יוסף עטאונה: אתמול בוועדת חינוך, קיימנו סיור ביישובים הלא מוכרים, והיה בסדר העדיפות, כלומר הכותרת הייתה נושא המיגון

יוסף עטאונה:  ואני ראיתי את הנקודה שיש בתי ספר שהוקמו על ידי המדינה ובמימון המדינה, ואתמול הופתעתי שיש בית ספר שקיים משנת 1974, ומתחם בית הספר התפתח לשלושה בתי ספר עם 3,500 תלמידים

יוסף עטאונה:  בית הספר ללא היתר

יוסף עטאונה:  אי אפשר להוסיף אף כיתה כרגע היום, ואי אפשר להוסיף מיגון

יוסף עטאונה:  ולכן, כל מה שאנחנו מקדמים זה מבורך, אבל לצערי זה לא חל על זה

יוסף עטאונה:       עכשיו, מתברר עוד משהו אחר

יוסף עטאונה:  אולי אני גם צריך, ואשמח לתגובה – המתחם של בתי הספר באל-פורעה נמצא בתחום השיפוט של עיריית ערד

יוסף עטאונה:  ומועצה אזורית אל-קסום נותנת שירותי חינוך שם

יוסף עטאונה:  אם זה בתוך תחום השיפוט של עיריית ערד אז אפשר להסדיר את זה, ואפשר לבנות

יוסף עטאונה:  או שערד תיקח אחריות על בתי הספר ותפתח תוכניות, או לגרוע את השטח של בתי הספר ואל-פורעה מערד

יוסף עטאונה:  כי הייתה החלטת ממשלה ב-2004 להכיר ביישוב הזה

יוסף עטאונה:  ועם הזמן ביטלו

יוסף עטאונה:  אבל, להשאיר מצב כזה שמתחם בתי הספר וגם הבתים שלהם הם בתחום השיפוט של עיריית ערד, והיא לא נותנת שום מענה

יוסף עטאונה:  לכן, צריך לגרוע את השטח הזה מערד מיידית ולהכיר ביישוב

יוסף עטאונה:  ולפתח אותו

יוסף עטאונה:  כי כל פעם שנוגעים בדבר הזה, אין סטטוטוריקה, אין שום מעמד ואי אפשר לפתח

יוסף עטאונה:  ואני לא מדבר על 100 אנשים, לא על 200, לא על 7,000 – עד 10,000 תושבים נמצאים באל-פורעה

יוסף עטאונה:  רק בבתי הספר 3,500, עם אחוז נשירה גבוה

יוסף עטאונה:       לכן, כבוד יושב הראש, אני מציע שכמו שבוועדת חינוך היינו שם, ואין יותר טוב ממראה עין

יוסף עטאונה:  אני יכול לדבר ודיברתי ואני מסביר את זה כל הזמן

יוסף עטאונה:  אני מציע שהוועדה ברשותך, יחד עם מינהל התכנון, יחד עם משרד הפנים ורשות ההסדרה לבדואים, נעשה סיור במקומות האלה

יוסף עטאונה:  אני לא מדבר על מקומות נידחים, אני מדבר על ריכוזים של מעל 5,000 תושבים, שהגיע הזמן לתת להם מענה בצורה מכובדת

יוסף עטאונה:       אם לא נעשה את זה היום, 70 שנה זה לא נעשה, ואני ממש מאותה הישיבה עד היום, אני מנסה מול משרד הפנים, מול השר, מול היועצים, מול העוזרים – לא הגענו לשום דבר לצערי הרב

יוסף עטאונה:  לכן אני מבקש שנקיים סיור מיידי

יוסף עטאונה:  זה הזמן

יוסף עטאונה:  אנשים שילמו מחיר, אנשים משלמים מחיר ביום-יום

יוסף עטאונה:  הגיע הזה שנלך וניתן פתרונות

יוסף עטאונה:  אי אפשר להשאיר את זה ככה

יוסף עטאונה:  פשוט מאוד

יוסף עטאונה:  או להכריז שהם לא אזרחים, שהם לא תושבים, שלאף אחד לא אכפת מהם

מיטל להבי: או לפנות אותם

יעקב אשר: קודם כל, בעקרון, אנחנו צריכים לעשות סיור, ויכול להיות שנעשה

יעקב אשר:  אני רק לא יודע כרגע מתי

יעקב אשר:  אני אומר שוב, אמרת את זה בסדר הדברים הפוך

יעקב אשר:  אני אומר את מה שאתה אמרת, זה צריך להיות מלמעלה למטה – רשות ההסדרה, משרד הפנים, ואחר כך אם יהיו החלטות מדיניות שמשנות את הדבר הזה אז מינהל התכנון ידע לבוא עם הפתרונות שלו

יוסף עטאונה: לא, אבל סליחה, התפקיד שלנו כוועדה - - -     

יעקב אשר: אתה רוצה שאני אגיד לך, אז אני לא אגיד לך - - -      

יוסף עטאונה: לא, לא, לא

יעקב אשר: אני מכוון אותך כל הזמן למקום הנכון, ואתה רוצה שאני אכוון אותך סתם?     

יוסף עטאונה: לא

יוסף עטאונה:  אני מכבד את מה שאתה מכוון, ואנחנו נעשה את זה יחד

יוסף עטאונה:  אבל אנחנו, התפקיד שלנו גם בתור וועדת פנים זה לבוא

יעקב אשר: כן, לא ברחתי מזה

יעקב אשר:  אתה לא שומע את מה שאמרתי

יוסף עטאונה: זה בדיוק לפקח על משרדי הממשלה שלא עושים את העבודה

יעקב אשר: אמרת מינהל התכנון, משרד הפנים וההסדרה

יעקב אשר:  ואני אומר לך שצריך להתחיל בדיוק הפוך – הסדרה, משרד הפנים ובסוף מינהל התכנון ידע למצוא את הדרכים שלו לטפל בזה

יעקב אשר:  אבל זה צריך לבוא בהחלטה, זו הנקודה

יעקב אשר:  אבל זה חשוב שאתה אומר את זה, זה חשוב שאתה מתעקש על זה

יעקב אשר:  וזה יבוא יום אחד

יוסף עטאונה: אני אמשיך להתעקש

יעקב אשר: וגם נקווה שזה יקרה

יוסף עטאונה: ואני גם מבקש, כי זה הזמן שאנחנו נלך לשם ונראה את הדברים

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  עוד לא היינו בדרום, אבל אנחנו נגיע

יוסף עטאונה: תאמין לי, אתה תחזור עם תובנות אחרות

יעקב אשר: בעזרת השם

יעקב אשר:  טוב, מה נשאר לנו עוד?     

יוסף עטאונה: צריך לשים את זה על סדר היום

רעות בינג: אז אנחנו ממשיכים

יעקב אשר: רגע, מה שהקראנו עד עכשיו, סיימנו?     

רעות בינג: אם אין עוד הערות אז סיימנו

יעקב אשר: אין הערות

יעקב אשר:  הלאה

רעות בינג: בסדר

רעות בינג:  אז אנחנו בעמוד 4 בפסקה 2

רעות בינג:       אני מזכירה שאנחנו בעצם נמצאים באותה מסגרת של הסעיף שהקראתי מקודם

רעות בינג:  זאת אומרת הליך של רישוי בדרך מקוצר, בניית מרחב מוגן כתוספת למבנה קיים

רעות בינג:  ויש כאן הוראות נוספות בעניין הזה

רעות בינג:          אני מבינה שזה המצב בפועל היום

רעות בינג:  שוב פעם, זה מתייחס להליך של רישוי בדרך מקוצרת

רעות בינג:  ככל שתהיה הרחבה של ההליך הזה למבנים נוספים אז כמובן שזה גם יחול באופן אוטומטי על אותם מבנים

מאיר כהנא: אני יכולה להתייחס? עורכת דין מירי כהנא מאגף משפט ברשות מקרקעי ישראל

מאיר כהנא:  אנחנו מבקשים שהסעיף הזה לא, אנחנו לא רואים בו צורך

מאיר כהנא:  אנחנו מתנגדים אליו משני נימוקים בעצם

מאיר כהנא:  אני אסביר למה אנחנו חושבים שלסעיף הזה אין מקום

מאיר כהנא:  סיבה אחת היא שבעצם היום, כבר היום בדירות מגורים, על פי החלטת מועצת מקרקעי ישראל, ממ"ד עד שטח של עשרים מטר בדירות מגורים פטור מתשלום

מאיר כהנא:  בדירות מגורים

מאיר כהנא:  עכשיו, בעצם גם היום תקנות התכנון והבנייה – הליך רישוי בדרך מקוצרת – כבר קובעים שהסכמת רמ"י אינה נדרשת להוספת מרחב מוגן דירתי

מאיר כהנא:  זאת אומרת, זה כבר קבוע היום בתקנות

רעות בינג: ההסכמה

רעות בינג:  לעניין ההסכמה

מאיר כהנא: ההסכמה

מאיר כהנא:  אינה נדרשת

מאיר כהנא:  והתשלום, העובדה שאנחנו לא קובעים תשלום מוסדרת בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל

מאיר כהנא:  אני אעבור רגע לסיבה השנייה שאנחנו מתנגדים ואז אני רגע רוצה לחזור כדי להבין משהו שהוא לא ברור מבחינתנו

מאיר כהנא:  הסיבה השנייה שבאופן עקרוני אנחנו לא חושבים שנכון להכניס, בוודאי לא בדבר חקיקה, סעיף שמדבר על נושא של פטור מתשלום בהתאם, הנושא של תשלום מוסדר בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל

מאיר כהנא:  אנחנו חושבים שהסעיף הזה בעייתי מבחינת ההשלכות שיש לו לפעמים הבאות, לסעיפי חוק אחרים

מאיר כהנא:  ולכן אנחנו חושבים שאין לו מקום

מאיר כהנא:  עכשיו, אני כן רוצה לחזור

מאיר כהנא:  מאחר ובעצם מבחינה מהותית בדירות אנחנו לא גובים עד עשרים מטר

מאיר כהנא:  אני רוצה להבין בעצם למה מתייחס הסעיף

מאיר כהנא:  זאת אומרת, על מה בעצם התוספת כאן?     

יעקב אשר: הוא לא מתייחס לכלום, אז למה את מפחדת ממנו?     

מאיר כהנא: לא, אני שואלת

מאיר כהנא:  אם זה הקמת מרחב מוגן במקרקעי ישראל – בכל מקרקעי ישראל? בכל סוגי הנכסים? אם אנחנו מדברים על דירות מגורים אז אין לי בעיה איתו

מאיר כהנא:  יש לי את הבעיה העקרונית שאמרתי, שאני לא חושבת שזה צריך להופיע בדבר חקיקה, הנושא הזה

יעקב אשר: ואם זה מבני ציבור?     

מאיר כהנא: מבני ציבור, באופן עקרוני, אנחנו מקצים לרשויות המקומיות בסכום סמלי, ולכן גם שם אין לנו בכלל בעיה

מאיר כהנא:  אני שואלת האם הנושא הזה שמדברים כאן על הקמת מרחב מוגן במקרקעי ישראל – נכון להיום זה בהליך של רישוי מקוצר, אבל האם יכול להיות שמדובר כאן גם על נכסים שהם לא מגורים? אם הם לא מגורים וגם אין הגבלה כאן של שטח המרחב המוגן

מאיר כהנא:  זאת אומרת, יכול להיות שלפי הסעיף הזה בעצם היום בשטח שהוא שטח מסחר, יבואו ויגידו "אנחנו רוצים להרחיב ל-150 מטר מרחב מוגן"

רעות בינג: יש הגבלה

יעקב אשר: אם אין לך בעיה עם מגורים, רגע, דקה, בואו נעשה את זה פשוט

רעות בינג: אבל יש הגבלה של מרחב

רעות בינג:  זה המסגרת של הסעיף הכללי

יעקב אשר: אבל היא חוששת ממסחרי, משרדים, קניונים, דברים כאלה

יעקב אשר:  זה מופיע כאן?     

רעות בינג: כרגע זה לא בתוך הליך של רישוי מקוצר

יעקב אשר: לא, זה לא בהליך של רישוי מקוצר

יעקב אשר:  נו, אז תשאלי

רעות בינג: כרגע זה לא בתקנות של רישוי מקוצר     

מאיר כהנא: אין בעיה, אבל אנחנו בעצם כאן בתיקון בדבר חקיקה

רעות בינג: נכון

מאיר כהנא: בתיקון בחוק

מאיר כהנא:  ולכן אני בעצם, מה שאני - - -     

מיטל להבי: אז תוסיפו למגורים ולחינוך

מאיר כהנא: בדיוק

מאיר כהנא:  או שלהגביל את זה - - -     

ברק קיבוביץ: אם זה יישאר ככה, אז כל מה שייכנס לרישוי המקוצר, תחול על זה באופן אוטומטי ההוראה בחוק

ברק קיבוביץ:  זה החשש

מאיר כהנא: ולכן, מה שאנחנו מציעים זה להוריד את הסעיף הזה

מאיר כהנא:  או שאנחנו נחשב כמו כל אותם גופים שתוך 15 יום צריכים לתת תשובה

מאיר כהנא:  אין בו צורך

מאיר כהנא:  זאת אומרת, אנחנו לא רואים - - -     

יעקב אשר: אז בואו נגדיר מגורים ונגדיר ציבורי

רעות בינג: אנחנו יכולים לכוון את זה ככה שהסעיף הזה יהיה על מגורים ועל מבני ציבור

יעקב אשר: מגורים ומבני ציבור

מאיר כהנא: על מגורים ומבני ציבור בלבד

יעקב אשר: כן, בלבד

מאיר כהנא: אם ההגבלה היא למגורים ולמבני ציבור בלבד אז נכון, אז אין לנו בעיה עם זה

יעקב אשר: בסדר?     

מאיר כהנא: אבל באופן עקרוני אני כן מבקשת שהסיפא שלא ייגבה על ידי הרשות תשלום – אותה בכל מקרה צריך להשמיט בעינינו

מאיר כהנא:  כי אין בה צורך

מאיר כהנא:  לא מהותי, ואין בה שום צורך

מאיר כהנא:  זאת אומרת, אם אנחנו בכל מקרה מצמצמים את זה למגורים ולמוסדות ציבור אז אין שום צורך בסיפא הזאת של התשלום

מאיר כהנא:  זה לא, כל הרצון פה, אני מבינה מיושב הראש שבעצם כל הרצון זה להסיר חסמים

יעקב אשר: לחסום חסמים

מאיר כהנא: לחסום חסמים

מאיר כהנא:  אז ברגע שאנחנו לא חסם, אנחנו הכי בסדר, אנחנו לא גובים תשלום

יעקב אשר: כן, כן, כן

יעקב אשר:  תספרי לי עליכם

מאיר כהנא: אתה לא מכיר אותנו מספיק טוב

יעקב אשר: כן, זה נכון

מאיר כהנא: אז אני אומרת שאין צורך בסיפא הזאת

מאיר כהנא:  ויש בעצם עוד הצעה

מאיר כהנא:  יש לי עוד מחשבה

מאיר כהנא:  אם אנחנו בעצם אומרים שאנחנו רק במגורים ומבני ציבור, אז אולי שפשוט העניין הזה יוסדר בתקנות

מאיר כהנא:  למה אני צריכה את הסעיף המיוחד הזה בשבילנו אם הנושא של מגורים הוא כבר קבוע בתקנות הרישוי המקוצר

רעות בינג: לגבי ההסכמה

רעות בינג:  שוב פעם, אז אנחנו רוצים כאן לעשות הוראה ברורה שהיא גוברת גם על תקנות וגם על הנחיות

מאיר כהנא: אבל ההסכמה כבר מוסדרת בתקנות

מאיר כהנא:  אז למה צריך גם דבר חקיקה שאומר את זה?     

יעקב אשר: יש את המחוקק שהוא משוגע על הראש

מאיר כהנא: לא, כי המחוקק לא מכיר מספיק

יעקב אשר: יכול להיות

מאיר כהנא: אבל לא, אבל בכל מקרה, אז אם ככה, זה בסדר

מאיר כהנא:  אז אם ההגבלה היא למגורים ולמוסדות ציבור אז בסדר

יעקב אשר: אז בסדר

מאיר כהנא: אבל בכל מקרה אני כן מבקשת להשמיט את הסיפא לגבי הנושא של התשלום

מאיר כהנא:  אין בה צורך מהותי, זה סתם עושה לנו השלכות רוחב וחושף אותנו באירועים אחרים

מאיר כהנא:  אנחנו לא רואים בזה צורך ומבקשים להשמיט את זה

יעקב אשר: אנחנו נבדוק

יעקב אשר:  לא בטוח, אבל אנחנו נבדוק את זה

מאיר כהנא: אני רגע מדייקת שהחלטת המועצה היא לא מדברת כרגע על מוסדות ציבור, היא מדברת על ממ"ד בדירה

מאיר כהנא:  אבל באופן עקרוני, מוסדות ציבור, כפי שאמרתי, אנחנו מקצים אותם לרשות מקומית ב-18 שקלים

יעקב אשר: לא, לא, לא

יעקב אשר:  אז עכשיו אני נזכר

יעקב אשר:  אוקיי

מאיר כהנא: לא, לא

מאיר כהנא:  ההיפך, אני מדגישה שלמוסדות ציבור אנחנו - - -     

יעקב אשר: עכשיו נזכרתי במה שלא זכרתי קודם

יעקב אשר:  כי זה נופל

מאיר כהנא: לא, אני אמרתי את זה גם קודם

מאיר כהנא:  מוסדות ציבור לא מעניינים אותנו מאחר ואנחנו מקצים אותם לרשות המקומית בח"י שקלים

יעקב אשר: בואי אני אראה לך כמה מוסדות ציבור שמוציאים להם את הנשמה לפעמים

מאיר כהנא: לא, מוסד ציבורי, כהגדרתו, הוא מוקצה לרשות המקומית

יעקב אשר: אם זה כל מוסד שהוא מוסד ציבורי – בית ספר, ישיבה, תיכון, מועדון נוער

מאיר כהנא: כל הדברים האלה שכרגע פירטת, אין לנו שום בעיה איתם

מאיר כהנא:  כמו שאמרתי, הם מוקצים ב-18 שקלים

מאיר כהנא:  אנחנו לא מהווים שום חסם במבנים האלה

יעקב אשר: בני, כשאתה מדבר על הגדרות של זה, אני הייתי מוציא מזה ציבורי מסחרי

יעקב אשר:  למשל, לא יודע, קופות חולים אני חושב שזה ציבורי מסחרי, נכון? ודברים מהסוג הזה

בנימין ארדיטי: אתה רוצה רק אם זה בבעלות הרשות?     

יעקב אשר: מה? לא

יעקב אשר:  לא בעלות הרשות

מאיר כהנא: לא, זה לא בבעלות הרשות

מאיר כהנא:  אני מדייקת, כי זה מוחכר לרשות המקומית

יעקב אשר: בדיוק

בנימין ארדיטי: לא, יש מעון יום בבית משותף

יעקב אשר: כן, לכן אני מדבר

מאיר כהנא: מעון יום הוא של הרשות המקומית

יעקב אשר: לא, לא

יעקב אשר:  יש גם פרטיים

מאיר כהנא: פרטיים? אז בסדר, אז זה מגורים

מאיר כהנא:  באופן עקרוני אם זה בבית משותף וזה מגורים זה לא מעניין

מיטל להבי: לא, זה יכול להיות גם בייעוד מסחרי

מיטל להבי:  מותר לעשות בכל ייעוד גן ילדים פרטי

בנימין ארדיטי: צריך לדייק את ההגדרה

יעקב אשר: בסדר, טוב

יעקב אשר:  אנחנו לא נגמור היום בכל מקרה

מיטל להבי: זה אינהרנטי לכל ייעוד

מיטל להבי:  זה יכול להיות גם בקריית עתידים פתאום, שיעשו כזה

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  עוד הערות? בזום מישהו רוצה? בני, אתה רוצה להעיר משהו?      

מיטל להבי: אני בסוף רוצה לומר כמה דברים?     

יעקב אשר: בסוף? את יכולה גם באמצע

יעקב אשר:  דוד סונינו, אתה חזרת אלינו, בזום? לא חזר, טוב

יעקב אשר:  הרים ידיים

יעקב אשר:  הלאה

רעות בינג: כאן בעצם ניתנת סמכות לשר הפנים

רעות בינג:  זה נותן מענה להערות שעלו לפני כן

רעות בינג:  ניתנת הסמכות להגדיר מה מהנדס הוועדה יכול לדרוש ומה הוא לא יכול לדרוש

רעות בינג:  בדגש על מה הוא לא יכול לדרוש, כדי להבהיר ולעשות סדר בדבר הזה, ולראות שבאמת

יעקב אשר: אוקיי

יעקב אשר:  הערות? הלאה

רעות בינג: אז אנחנו ב-1ד

רעות בינג:          כאן בעצם ההתייחסות היא לסעיף הפטור

רעות בינג:  לסעיף שנותן סמכות לשר הפנים לפטור עבודות מסוימות מהיתר

רעות בינג:  במסגרת התקנות ששר הפנים פרסם בעצם ניתן פטור להקמת מרחב מוגן במבנים נמוכים של עד שתי קומות או צמודי קרקע

רעות בינג:  והרעיון הוא שכל ההסדר של הגורמים המאשרים וההיוועצות והמידע וכל מה שהקראנו מקודם, יחול גם בהקשר הזה

רעות בינג:  כמובן שככל שיש צורך באישור או ככל שיש פנייה ולא כעניין שבשגרה או כמשהו שהוא מובנה בתהליך

רעות בינג:  כי תהליך הפטור הוא מאוד, הוא אמור לפטור מכל הדברים, מרוב הדרישות

יעקב אשר: הערות?      

בנימין ארדיטי: אני רק אבהיר את הסעיף הזה לטובת מי שלא הבין, את מה שרעות אמרה

בנימין ארדיטי:  בהמשך גם לדיון שהיה פה קודם על הרישוי המקוצר, בעצם הצעת הוועדה היא להחיל את זה גם בפטור מהיתר

בנימין ארדיטי:  סעיף 145ב1, שזה הסעיף שהקראנו, הוא יחול גם בפטור מהיתר

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, במובהק, למרות שאין הליך, לא רק שאין מידע להיתר, אין בכלל הליך רישוי

יעקב אשר: נכון

בנימין ארדיטי: אותו עורך מבקש, אותו מבקש היתר שרוצה לבנות את הממ"ד בדירה צמודת קרקע או בשתי קומות וכולי, מה שתקנות הפטור מאפשרות, יהיה רשאי לפנות לאותו גורם מוסר מידע

בנימין ארדיטי:  שוב, גורם מאשר זה לא רלוונטי

בנימין ארדיטי:  זה רלוונטי לגורמים מוסרי מידע

יעקב אשר: אם צריך

בנימין ארדיטי: אם הוא רוצה

בנימין ארדיטי:  אם הוא רוצה ומבחינתו יש חסם, הוא יוכל לפנות ויחול ההסדר

בנימין ארדיטי:  לזה זה מכוון

בנימין ארדיטי:  אז כרן זה בהגדרה מנותק מהליך רישוי כי אין הליך רישוי

יעקב אשר: אוקיי

יעקב אשר:  רציתי רק לשאול על סעיף 77, 78 – מה ההתייחסות שלנו? אם הוכרז כבר 77, 78? האם זה חל על נושא של ממ"דים – כן או לא? זה סוגייה

בנימין ארדיטי: זה קשור לתמ"א

בנימין ארדיטי:  זה איזושהי סוגייה מורכבת

בנימין ארדיטי:  ואני אפילו לא יודע אם יש לנו כרגע המלצה להגיד, בוודאי שלא בשולחן הזה

בנימין ארדיטי:  הוגשו על זה לא מעט הערות והשגות

בנימין ארדיטי:  יש, אני רק אגיד את המסגרת הכללית

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, לעיתים, בעבר זה היה יותר נפוץ והיום זה קצת פחות נפוץ, שוועדה מחוזית, לצורך העניין, מכריזה על כוונה לקדם תוכנית להתחדשות עירונית, אז היא קובעת מגבלות לפי סעיף 78 לחוק, ולעיתים המגבלות הן גם - - -     

יעקב אשר: אבל זה לפעמים גם איזו תשתית כזו או אחרת שרוצים לעשות איזה כביש מסוים במקום מסוים

יעקב אשר:  זה הולך להיות עוד 200 שנה במקרה הטוב, אבל קודם כל סעיף 77, 78

בנימין ארדיטי: נכון

יעקב אשר: ואני חושב שכולם יתחילו לרוץ סביבם

בנימין ארדיטי: מה שמעניין את אדוני זה מן הסתם בעיקר תוכנית התחדשות עירונית

יעקב אשר: נכון

בנימין ארדיטי: שיש מגבלה על ממ"דים

בנימין ארדיטי:  בעבר זה היה יותר נפוץ

בנימין ארדיטי:  היום עושים מגבלות על ממ"דים יותר במשורה, כי מבינים שזה יכול להיות 10 שנים עד שזה ימומש, וזה קצת לא הגיוני 10 שנים

יעקב אשר: אתה אמור לקבל פתרון בתמ"א

בנימין ארדיטי: זהו, התמ"א, אני לא יודע אם היא תתייחס לזה

בנימין ארדיטי:  כנראה שכן

בנימין ארדיטי:  כי יש התנגדויות

בנימין ארדיטי:  אנחנו לא יודעים להגיד כרגע מה

יעקב אשר: אנחנו אדישים לעניין? ואם התמ"א לא תכריע, מי יכריע?      

בנימין ארדיטי: אם התמ"א לא תכריע אז המחוקק

יעקב אשר: אבל אתם כל הזמן רוצים שהמחוקק יסיים כדי שהתמ"א תוכל

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  מכיוון שהוגשו השגות בעניין הזה אנחנו חייבים להכריע בזה

יעקב אשר: מתי אתם אמורים לקבל החלטות?     

בנימין ארדיטי: בימים הקרובים

יעקב אשר: תרשמי לך

יעקב אשר:  הלאה

משה סולומון: שאלת אם יש הערות, אז יש הערות

משה סולומון:  אנחנו מתנגדים למה שקבוע כאן מהסיבה שלשיטתנו - - -     

יעקב אשר: למה לפטור יש לכם בעיה?     

משה סולומון: קודם כל, כן

משה סולומון:  אמרנו זאת לא אחת ולא שתיים

יעקב אשר: כן, אתם נגד הפטור, אבל הוא כבר קיים

משה סולומון: אנחנו מתנגדים לפטור

יעקב אשר: אז תעזבו אותו, את הפודל הקטן הזה

יעקב אשר:  את הפטור הזה

משה סולומון: לא זו הסיבה שאני מציפה את זה כעת

משה סולומון:  הסיבה שאני מציפה את זה כעת היא אחרת

משה סולומון:  אנחנו גם העברנו את זה במסגרת ההתייחסויות שלנו לתקנות הפטור

משה סולומון:  אנחנו סבורים שסעיף 145ג בעצם לא מאפשר סמכות לקביעה של תקנות פטור בנושא הממ"דים

משה סולומון:  לדעתנו פטור ממ"דים לא עונה על התנאים להפעלת סמכות לפי סעיף 145ג, משום שיש בהם כדי ליצור סיכון, הפרעה, מטרד

משה סולומון:  יש בהם כדי להשפיע על חזות הבניין, על הסביבה, על האופי ועל המאפיינים

משה סולומון:  יש בהם כדי להשפיע על יציבות שלד הבניין, על מערכות הבניין והתפקודים

משה סולומון:  עשויים לעשות את זה

משה סולומון:  אנחנו השארנו את הנושא הזה ללא פנייה לערכאות משום התקופה והסיכון והמלחמה

משה סולומון:  הקביעה בחוק עכשיו שתקנות שלשיטתנו עודכנו בספק סמכות, בוא נאמר את זה בצורה עדינה זו – בספק סמכות – מקובעות כרגע כתקנות שהותקנו מכוח סעיף 145ג, יש עם זה קושי בנושא

משה סולומון:       אני אומר עוד מילה

משה סולומון:  השלכות הרוחב של מקרים אחרים שעשויים להיות, שהם לא יהיו חירום, לא יהיו עניינים של מלחמה, אבל יכולים להיות עם השפעות דומות להשפעות של מרחבים מוגנים, ולא לעמוד בתנאי סעיף קטן (א) לסעיף 145ג

משה סולומון:  יכולים לקחת דוגמה ממה שקרה עכשיו בתקופת המלחמה ובתקופה שצריך לשמור על החיים

משה סולומון:  יכולים לקחת מזה דוגמה ולעשות שימוש רחב ובעצם לאיין את התנאים של סעיף קטן (א)

משה סולומון:  ולכן, להתייחס לסעיף הזה כפי שהוא קבוע כרגע בחוק, לסעיף 145ג, אנחנו מתנגדים

יעקב אשר: כן, בני

בנימין ארדיטי: שוב, קצת קשה לי להבין בדיוק את פשר ההתנגדות

בנימין ארדיטי:  כפי שהסברתי, שני דברים, אני אחלק את ההתייחסות לשני חלקים

בנימין ארדיטי:  השאלה הראשונית שלך האם 145ג כנוסחו היום מסמיך את שר הפנים לקבוע את תקנות הפטור – כמובן, עמדתנו שכן

בנימין ארדיטי:  אנחנו מסכימים שהייתה שאלה, ואולי מתחנו את הסעיף, אבל בגבולות הסמכות

בנימין ארדיטי:  בעניין הזה, בהמשך הדיון אנחנו נבקש להרחיב את הסמכות למען הסר ספק

בנימין ארדיטי:  אפרופו, לא בגלל שמה שכבר נחתם לדעתנו היה, מה שנחתם היה כדין כמובן, אבל גם תקנות שהשר טרם חתם עליהן בעניין גני ילדים וכולי

בנימין ארדיטי:  שם יש באמת קושי אפילו נוסף לפי גדר הסמכות היום, וזה מבקש להרחיב את גדר הסמכות כדי לאפשר לשר לחתום על תקנות נוספות בהקשר הזה

יעקב אשר: ביקשת ירושה – קיבלת

יעקב אשר:  אוקיי

משה סולומון: אנחנו דווקא סבורים שזה הדבר הנכון לעשות – לקבוע סמכות שהיא רלוונטית לתקופה הזאת ולצרכים האלה, ולעשות את זה בצורה מסודרת

משה סולומון:  אנחנו לא מתנגדים להסמכת השר

יעקב אשר: הבנתי, הבנתי, הבנתי

משה סולומון: מצאתי מלוכה

משה סולומון:  חיפשתי אתונות ומצאתי מלוכה

בנימין ארדיטי: לא, אם זה ככה אז בסדר

בנימין ארדיטי:  אני סיימתי

יעקב אשר: אז בסדר

יעקב אשר:  זהו? טוב, הלאה

רעות בינג: אני עוברת עכשיו לסעיף האחרון, כי הוא סעיף של הוראת תחילה שנוגע לסעיפים שהקראנו, ל-145ג1

יעקב אשר: ונחזור אחר כך לפה

יעקב אשר:  אוקיי

רעות בינג: טוב, אז אני בעמוד 8 בסעיף 8, סעיף חדש

רעות בינג:          "תחילתם של סעיפים 145 ב 1 ו- 145 ג 1 לחוק העיקרי כנוסחם בחוק זה" – כאן הוועדה צריכה להחליט בעצם כמה ימים מיום תחילתו של חוק זה

רעות בינג:  זה סעיף, תחילתו של החוק היא כמובן ביום הפרסום, למעט הסעיפים שהקראנו עכשיו, שאנחנו מבינים שיש צורך בזמן היערכות מסוים

יעקב אשר: מה בקשתכם? מה , לדעתכם, צריך להיות המועד?     

בנימין ארדיטי: את מדברת על מועד התחילה?     

רעות בינג: כן

בנימין ארדיטי: 60 יום

בנימין ארדיטי:  כאלה

בנימין ארדיטי:  שוב, אני לא יכול לדבר בשם הממשלה

בנימין ארדיטי:  הסעיף הזה לא היה בפני הממשלה, כמובן

יעקב אשר: לא, תגיד מידע אישי חינם

בנימין ארדיטי: יש קושי להחיל את הסעיף הזה באופן מיידי

יעקב אשר: כמה צריך? עשרים יום?     

בנימין ארדיטי: לא

יעקב אשר: שלושים?     

בנימין ארדיטי: אני חושב שלפחות 45 יום, ואולי 60

רעות בינג: צריך לזכור שבעצם כל הרעיון זה כמובן לזרז

יעקב אשר: למה אנחנו יושבים פה בעצם?     

בנימין ארדיטי: לא, זה סעיף, שוב - - -      

יעקב אשר: מה הבעיה? בניסוח שלו? מה?     

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  שוב, זה הליך של גוף פרטי, אדם פרטי, כפי שחידדנו גם בפטור וגם לא בפטור זה לא יעבור דרך רשות הרישוי

בנימין ארדיטי:  הוא יפנה לגורמים, שאפילו החוק לא מנה אותם, גורמי תשתית וגופים ציבוריים כאלה ואחרים שמחזיקים מידע לגבי תשתיות

בנימין ארדיטי:  לא יודע

בנימין ארדיטי:  איך הוא יפנה, באיזו דרך הוא יפנה, מה הוא צריך לשלוח, ומתי תיכנס הסנקציה שיראו אותם כמסכימים

בנימין ארדיטי:  גם הם צריכים להיערך ולפרסם את הנוהל של מה מגישים

בנימין ארדיטי:  איזשהו זמן היערכות לכל הפרוצדורה הזאת, שהיא לא כזאת פשוטה

בנימין ארדיטי:  הסנקציה בחוק היא מאוד משמעותית

בנימין ארדיטי:  אז צריך זמן היערכות לעניין הזה

יעקב אשר: מה את אומרת? 45 יום

רעות בינג: אני חושבת ש-45 ימים, כן

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  אנחנו נלך על 45 ימים

בנימין ארדיטי: קלנדריים, נכון?     

יעקב אשר: כן, בוודאי

רעות בינג: טוב, אז אנחנו חוזרים לעמוד 4

רעות בינג:          זה באמת סעיף כללי, שהצורך בו עלה גם, אגב, הנושא של המרחבים המוגנים, אבל זה עלה כמשהו יותר כללי

רעות בינג:  וזה בעצם מסמיך את שר הפנים לקבוע, להגדיר יותר מה יכולות לכלול אותן הנחיות מרחביות

בנימין ארדיטי: אני אסביר את הסעיף הזה

בנימין ארדיטי:  אנחנו בעד

בנימין ארדיטי:  זה נזכר גם בתזכיר שמשרד הפנים הפיץ, תזכיר 128 בזמנו, שהיה הרבה יותר רחב

בנימין ארדיטי:  כרגע בעצם הוועדה מבקשת להכניס את מה שרעות הקריאה

בנימין ארדיטי:  אני אבהיר למה זה קשור לממ"דים, למרות שזה מנוסח באופן כללי, לא רק לממ"דים, אבל בהחלט חלק מהכוונה קשורה לממ"דים

בנימין ארדיטי:  ואנחנו מתכוונים להפעיל את הסמכות הזאת ולהתקין תקנות כפי שאפרט מייד

בנימין ארדיטי:  בעצם יש שאלה - - -     

משה סולומון: להתקנות תקנות שמה?     

בנימין ארדיטי: שתבהיר ותגדיר מה הסמכות של ועדה מקומית לקבוע הנחיות מרחביות בכל מה שנוגע להקמת ממ"דים

בנימין ארדיטי:  בין השאר, כן? הסעיף כמובן הרבה יותר רחב, הוא לא קשור רק לממ"דים

בנימין ארדיטי:  אבל קודם כל אני אציג את השאלה או את הבעיה גם בהקשר של התמ"א שמקודמת, וגם בהקשרים דומים אחרים

בנימין ארדיטי:  עולה השאלה מה המנדט שניתן לוועדה מקומית במסגרת הנחיות מרחביות

בנימין ארדיטי:  כמובן שהנחיה מרחבית לא יכולה לסתור תוכנית, זו הוראה מפורשת בחוק, זה מובן מאליו

בנימין ארדיטי:  אבל לעיתים, אפילו לעיתים קרובות, עולה שאלה מה זה נחשב לסתור תוכנית

בנימין ארדיטי:  האם לדייק את המיקום, לדייק את השטח, לדייק את הגודל

בנימין ארדיטי:  לא רק הציפוי והחיפוי והזה, שזה בהחלט הנחיה מרחבית, אבל גם שאלות, לצורך העניין, האם הממ"ד יהיה צידי, אחורי או קדמי, או באיזה שטח או באיזה היקף, או בדיוק באיזה מיקום – שעלול להכביד ולהקשות, ולעיתים לסכל את הקמת הממ"ד

בנימין ארדיטי:       יש שאלה, שאני לא רוצה כרגע להכריע בה, היא שאלה טובה

בנימין ארדיטי:  ולכן, התיקון הזה נדרש

בנימין ארדיטי:  עצם מתן הסמכות לשר הפנים לקבוע נושאים, תנאים וסייגים, בעצם מכוונים כרגע, מבחינת הוועדה וגם מבחינת מינהל התכנון, גם בהקשר הזה

בנימין ארדיטי:  ושר הפנים, בתקנות, יבהיר בעצם את גדרי הסמכות של מה שאמרתי עכשיו

בנימין ארדיטי:  שוב, הסעיף הרבה יותר רחב, אבל זה כרגע על השולחן

יעקב אשר: איך אנחנו נדע שבאמת הדברים האלה נעשו ונעשו גם נכון?     

בנימין ארדיטי: כן, כן

בנימין ארדיטי:  אחרי שהחוק יעבור, שוב, יש פה, אולי בסוף הדיון אני אגיד כמה דברים שדיברנו עליהם - - -     

יעקב אשר: על התאמה של התקנות

בנימין ארדיטי: אנחנו נעבור במשך סדר גודל של חודש על מספר תיקונים שהוועדה ביקשה, רותי ויאשי

בנימין ארדיטי:  אנחנו נציג את זה אולי בסוף הדיון

יעקב אשר: והם יגיעו לאישור ועדה?     

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  אין צורך

יעקב אשר: זה תיקונים לתקנות שלכם?     

בנימין ארדיטי: תקנות הפטור, תקנות רישוי מקוצר, התקנות האלה שיהיו אחרי שהחוק יעבור

יעקב אשר: אוקיי, אבל אני רוצה שהדבר הזה יובהר, כדי שזה לא יהפוך

בנימין ארדיטי: למינהל התכנון יש כוונה, זה גם אדוני ביקש, אבל זה לגמרי אינטרס שלנו גם, לא לסכל, לצורך העניין, את התמ"א באמצעות הנחיות מרחביות

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  נאמר לפרוטוקול

יעקב אשר:  אוקיי, הערות? יש לנו עוד סעיפים?     

רעות בינג: כן

רעות בינג:  2 זה סעיף שהופיע בהצעת החוק הממשלתית

רעות בינג:           בני, אתה רוצה להסביר את זה? האמת שכבר הסברתם את זה

בנימין ארדיטי: צריך להסביר?     

רעות בינג: זה כבר הוסבר בדיונים הקודמים

יעקב אשר: אז לא צריך

רעות בינג: פשוט האמירה הייתה שלא את כל המפרטים וכל התנאים שר הביטחון קובע, נכון?     

בנימין ארדיטי: כן, כן

בנימין ארדיטי:  בחוק גם פה וגם בתופסת השלישית, הנוסח הקיים של החוק זה בשטח שלא יעלה על השטח שקבע שר הביטחון

בנימין ארדיטי:  מצאנו שחלק מהמפרטים, שכנראה פורש על ידי משרד הביטחון וגם על ידי משרד המשפטים, באופן שמאפשר לא רק לשר הביטחון לקבוע את השטח המינימלי גם על ידי מי שהוסמך על ידי שר הביטחון, לפי תקנה 4 לתקנות המפרטים

בנימין ארדיטי:  אז לכן נדרש התיקון הזה בחוק

יעקב אשר: אוקיי

יעקב אשר:  הערות? אנחנו נדלג רגע

רעות בינג: אנחנו מדלגים על סעיפים 3 ו-4

משה סולומון: יש לנו נציגים בזום שמבקשים לדבר על זה ספציפית, על הסעיפים האלה

משה סולומון:  על סעיף 3

יעקב אשר: כן, ברור לי

יעקב אשר:  גם יש לנו נציג שנמצא כרגע בוועדה אחרת

יעקב אשר:  אפשר לבדוק איתו מתי זה יסתיים?      

רעות בינג: טוב, אז אני עוברת לסעיף 5, שהוא בעיקרו טכני

רעות בינג:          זה תיקון טכני מכיוון שסעיף 200 הופך להיות סעיף עם כמה סעיפים קטנים

רעות בינג:  אז בעצם בהפניות אליו צריך לדייק

יעקב אשר: מניח שאין הערות פה, נכון? הלאה

רעות בינג: אוקיי

רעות בינג:       אני עוברת לעמוד 8, לסעיף 6א

רעות בינג:  זה סעיף שמתקן את סעיף 145ב, שהוא סעיף שמתייחס לסמכות של שר הפנים לקבוע סוגים של בניינים ועבודות, שיהיה אפשר להגיש לגביהם בקשה להיתר בדרך מקוצרת

רעות בינג:  וכאן הוספנו הוראת שעה

רעות בינג:          סעיף 145ב בעצם קובע את התנאים שצריכים להתקיים בשביל ששר הפנים יוכל לקבוע לעניין עבודות מסוימות שהן ברישוי בדרך מקוצרת

רעות בינג:  מן הסתם, לא כל עבודה או כל בנייה היא מתאימה לרישוי מקוצר, שההליכים הרבה יותר מהירים וחלק מהדברים בכלל לא נדרשים בתוך הליך כזה, ולכן החוק מגביל את שר הפנים

רעות בינג:  עכשיו, בעצם השינוי שכן מופיע בנוסח שלפניכם הוא שינוי שנועד באמת לתקופה הזו שהיא תקופת חירום, שהשינוי הזה בעצם יאפשר לשר הפנים להרחיב את סוגי המבנים והעבודות לעבודות נוספות שיהיה אפשר להעביר אותן בהליך הזה של הרישוי בדרך מקוצרת

רעות בינג:  ולכן בעצם שינינו את התנאי השני לעניין מרחב מוגן ובעצם הרחבנו את האפשרויות של קביעה של דרך מקוצרת לסוגים נוספים של מבנים

מיטל להבי: אבל לתקופה של שנה, נכון?     

רעות בינג: לתקופה של שנה

רעות בינג:  זה הוראת שעה

מיטל להבי: עד שיתעוררו ויכירו את מה שמותר ואסור תעבור השנה

רעות בינג: אז אני חושבת - - -     

יעקב אשר: שנה זה לא קצת מוקדם מידי? בואו, יש המון תהליכים

יעקב אשר:  תהליך שהתחיל הוא רץ קדימה

יעקב אשר:  אבל יש לנו מידע מודיעיני של שנה

בנימין ארדיטי: לא, אנחנו היינו רוצים - - -     

יעקב אשר: לבחון את זה?     

בנימין ארדיטי: כן, אבל יכול להיות שאפשר 18 חודשים

בנימין ארדיטי:  שנה זה אולי באמת מעט מידי

רעות בינג: אין בעיה

יעקב אשר: טוב

בנימין ארדיטי: ויכול להיות שצריך הוראת מעבר בחוק של בקשה להיתר

מיטל להבי: עד שיעבירו תקציב אפילו בעירייה

בנימין ארדיטי: זאת אומרת, גם כשהחוק פוקע ויהיו את התקנות האלה, מי שהתחיל, זאת אומרת, הוראת מעבר - - -     

יעקב אשר: מי שהתחיל מסיים את התהליך

יעקב אשר:  זה ברור

יעקב אשר:  תודה, מיטל, שהזכרת לנו

יעקב אשר:  טוב, אני מציע עכשיו, אני רוצה לחדש את הישיבה בעוד רבע שעה

מיטל להבי: אני רק רוצה להגיד כמה מילים

מיטל להבי:  באמת, הגעתי מתל אביב

יעקב אשר: בבקשה

מיטל להבי: אני רוצה להגיד קודם כל הערכה מלאה לצורה שבה אתה מנהל את הישיבה

מיטל להבי:  זה לא ברור, הפסקי פיסוקים האלה, והדיונים שנראים לכאורה משמעממים, הם מדהימים והם מורידים באמת את החסמים ומעודדים את ההקמה של מרחבים מוגנים

מיטל להבי:  אני רוצה גם לציין את יו"ר המועצה הארצית, אמנם הוא לא נמצא כאן כרגע, אבל הוא באמת מקדם תוכנית ארצית פורצת דרך

יעקב אשר: כן, בוגר תל אביב

מיטל להבי: כן, אני יודעת שהוא בוגר תל אביב

מיטל להבי:  אחד המוכשרים מתל אביב

מיטל להבי:  אני מזכירה שהחוק הזה כבר עלה בכנסת ואפילו הגיע לוועדת שרים לענייני חקיקה

מיטל להבי:  אני מדברת על החוק לעידוד הקמת מרחבים מוגנים דירתיים משנת 2018

מיטל להבי:  הוא נדון גם ב-2019

מיטל להבי:  בזמנו זה היה עמיר פרץ, עמר בר לב, אפילו אבי דיכטר בזמנו מהליכוד קידם אותו

מיטל להבי:       אני מצטטת מדברי ההסבר: "כניסתם של טילי תלולי מסלול והשקעה רבה בפיתוח טילים אלו על ידי אויבינו מחייבת את מדינת ישראל להכיר באחריותה לחזק את הגנת העורף

מיטל להבי:  המקלטים הציבוריים ששימשו את העורף בעבר כבר אינם עונים על הצורך העתידי, במיוחד נוכח שדרוג הטילים שבהם מחזיק האויב, שצפויים לכסות את כל שטחה של מדינת ישראל

מיטל להבי:  לכן יש צורך ביצירת תוכנית המקלה עם כל אזרח להקים מרחב מוגן דירתי צמוד לביתו"

מיטל להבי:  אני אומרת רק שבתוכנית שלהם אפילו היה את הפופוליזם של לממן את זה - - -     

יעקב אשר: זה לא פופוליזם בכלל

יעקב אשר:  הפופוליזם הזה מופיע בהצעת החוק שלי של להוריד לפחות עלויות מע"מ על בניית ממ"דים

מיטל להבי: להוריד עלויות מע"מ, לצמצם את העלויות של הריבית לבנק

יעקב אשר: אבל זה לא פופוליזם

יעקב אשר:  כל פופוליזם, אחרי חמש שנים, בסיום שמחת תורה הבנו שזה לא פופוליזם

מיטל להבי: אז בגלל זה אני באה ואומרת, למה אני מציגה את 2018? כי השנים עוברות ואנשים חושבים, נרדמים וחושבים שלא צריך

מיטל להבי:  להיפך, כל מלחמה שתבוא בעתיד, גם אם ייקח חמש שנים בין עכשיו לבין המלחמה הבאה, תוכיח כל פעם שאנחנו צריכים כיפת מיגון, כמו שקרא לזה עמיר פרץ

מיטל להבי:  ואני קוראת לכולם לפעול בכל הכוח למען האזרחים, ולא לתת לאף גורם לצמצם או למנוע

מיטל להבי:       אני אפילו הייתי רוצה לבקש מאדוני במסגרת הזו, לדון באחד הדיונים הבאים אחרי שנסיים לדון בכל הנושא של תמ"א 40, שבאה באמת לתת מענה ל-60% מהמדינה שלא ממוגנת, אני גם הייתי מציעה לפתוח פה את הדיון לאמצעים נוספים שיכולים להגן על המיגון באמצעות טכנולוגיה, באמצעות מיפוי הצרכים, באמצעות החברה האזרחית ושותפויות

מיטל להבי:  כמו שעכשיו יש מארח ומתארח, אפשר לשים עוד כמה דברים על השולחן שהם לא דווקא מתחום התכנון והבנייה

יעקב אשר: מקבל, תודה

מיטל להבי: ואנחנו נשמח לשים מסמך על השולחן בעניין הזה

יעקב אשר: תודה רבה לך

יעקב אשר:  אנחנו נצא להפסקה עד 12:00

בנימין ארדיטי: בדיוק, אבל על זה אנחנו נבקש להוסיף תיקון לסעיף הפטור, אז לא סיימנו את הדיון

יעקב אשר: לא, לא סיימנו דיון

יעקב אשר:  לכן אני אומר הפסקה

בנימין ארדיטי: גם לא בסעיף הזה? אוקיי?     

יעקב אשר: גם לא בסעיף הזה

יעקב אשר:  תומר יגיע לפה עוד כמה דקות, תשבו לסגור את הדברים

יעקב אשר:  ואני רוצה גם את הנושא הזה של התקנות

יעקב אשר:  שתציגו את התקנות

יעקב אשר:  ותראי גם את המשהו הראשוני שהייתה לנו בעיה איתו, נכון? שנשאר לנו פתוח

יעקב אשר:  בסדר? רשום לך הכל? אוקיי

יעקב אשר:  ואז גם נדון על סעיף 200

יעקב אשר:  טוב, אז הפסקה עד 12:10

יעקב אשר: חברים, אני רוצה לחדש את הדיון

יעקב אשר:  במה נשאר לנו עוד לדון? ואחר כך נחזור לכוונונים של הדברים שלנו קודם

תומר רוזנר: סגן ראש מטה התכנון ביקש להעלות כמה הבהרות לגבי הנושא של הגורמים המאשרים, אז אולי נעלה אותם כעת

בנימין ארדיטי: כן, להגיד גם את הסעיף של הפטור או לא? פטור מהיתר, את ההרחבה של הזה, או שלא עכשיו?     

תומר רוזנר: כן, כן

יעקב אשר: כן, כן

יעקב אשר:  הכל

בנימין ארדיטי: בסעיף של הגורמים המאשרים, בסעיף 145ב1 בעצם, כמו שאמרנו בדיון הקודם, אנחנו מבקשים שזה יהיה מנותק מהליך הרישוי ומההליך של מהנדס הוועדה המקומית, ובעצם הפרט, עורך הבקשה או מבקש ההיתר או מי מטעמו, שזה בדרך כלל יהיה כמובן עורך הבקשה, יפנה לאותם גורמים שהחוק מנה – גורם מאשר או גורם נוסף

בנימין ארדיטי:  זה יכול להיות גם גורם מאשר וגם גורם נוסף

בנימין ארדיטי:  גורם מאשר זה תנאי לקליטה, וזה כמובן יהיה מוקדם לקליטת הבקשה

בנימין ארדיטי:  אנחנו לא מתקנים פה את התקנות ואת הוראות החוק

בנימין ארדיטי:  הוא יפנה לפי העניין

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, גורם מאשר זה לפני, גורם נוסף זה יכול להיות לפני, יכול להיות תוך כדי ויכול להיות אחרי וכולי

בנימין ארדיטי:  זה עניין שלו מתי הוא פונה וכולי

בנימין ארדיטי:  בסעיף קטן (ג) כתוב "פנייה לפי פסקת משנה (א) תכלול את הפרטים שיש לכלול בבקשה לקבלת מידע להיתר לפי חוק זה" – אנחנו מבקשים שיהיה כתוב שיש לכלול בבקשה להיתר לפי חוק זה

יעקב אשר: לא, בקשה להיתר, הוא לא צריך להגיש תוכנית ראשית

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  לעניין המרחב המוגן ברישוי מקוצר

בנימין ארדיטי:  בדיוק שאותו גורם נוסף, לצורך העניין, יראה את אותם מסמכים שיכול להיות שהוא יגיש במקביל או אחרי או לפני

בנימין ארדיטי:  יש רשימת מסודרת בתקנות רישוי מסודר על מה צריך ומה לא צריך

בנימין ארדיטי:  יאשי יוכל לפרט

בנימין ארדיטי:  יש שם רשימה מקוצרת לעומת בקשה להיתר רגילה

בנימין ארדיטי:  גם מבחינת חתכים ולא צריך להראות את כל הבניין אלא רק את הצד של הממ"ד, וכן הלאה

תומר רוזנר: לא, לא, אבל זה לא מתאים

תומר רוזנר:  אבל זה לא מתאים

תומר רוזנר:  זה בדיוק העניין

בנימין ארדיטי: למה?     

תומר רוזנר: מכיוון שמקבל המידע, הרשות הציבורית, לצורך העניין, או גוף התשתית, הוא צריך לראות את המגרש, הוא לא צריך לראות - - -     

בנימין ארדיטי: למה? אתה מראה לו איפה אתה רוצה את הממ"ד

תומר רוזנר: אבל הוא צריך לראות את כל המגרש

רעות בינג: אם זה תשתית למשל אז הוא צריך - - -      

יאשי סער: בתקנות רישוי - - -     

משה סולומון: סליחה, הזום עדיין בהשתק

משה סולומון:  אני מקבלת הודעות מאנשים שרוצים להשתתף בדיון

יעקב אשר: זום?     

יאשי סער: בתקנות רישוי מקוצר להגשת תוספת לממ"דים קבענו, כתבנו בתקנות שצריך להגיש מדידה שמראה את גבולות המגרש ואת קונטור הבניין הקיים

תומר רוזנר: שזה דומה למה שמגישים בבקשה למידע להיתר?     

יאשי סער: כן

יאשי סער:  אבל ללא פירוט מעבר לזה של תשתיות קיימות אלא רק בתחום של חמישה מטר סביב תוספת הממ"ד

תומר רוזנר: אבל פה זה לא מתאים

יאשי סער: אבל הגורם מוסר המידע, מה שמעניין אותו זה מה שקורה בתחום התוספת ומימינה ומשמאלה

יאשי סער:  אין צורך לחייב את המבקש להגיש את כל המגרש

יאשי סער:  אם יש לו מגרש של 2 או 3 דונם

תומר רוזנר: אני לא יודע, אם הוא צריך עכשיו להביא מערבל בטון, לצורך העניין, שעובר במגרש, ומוסר המידע רוצה להגיד לו "אדוני, תיזהר, יש פה זה

תומר רוזנר:  שלא תמעך לי את הכבלים"

תומר רוזנר:  סתם אני זורק

יאשי סער: הכבלים, תשתיות נמצאות בדרך כלל בתת-הקרקע

יאשי סער:  החפירה לצורך הממ"ד היא רק איפה שאני בונה את הממ"ד

תומר רוזנר: נכון

יאשי סער: אז אמרנו פלוס 5 מטר מכל כיוון

תומר רוזנר: יאשי, השאלה היא פשוטה

יאשי סער: כן

תומר רוזנר: השאלה אם המידע שאתה, מנקודת מבטו של גוף תשתית, לצורך העניין, שצריך למסור מידע – האם המידע הזה שאתה מדבר עליו הוא מספיק?     

יאשי סער: אם אתה שואל אותי כגוף מוסר מידע, אז כן

תומר רוזנר: כן, כן, כן

תומר רוזנר:  בהחלט

תומר רוזנר:  כי אנחנו עכשיו מטילים על גופים מוסרי מידע נטל כבד

יאשי סער: לדעתי כן

יאשי סער:  אנחנו מדברים פה על פרויקט שהוא מאוד מצומצם בהיקפו

יאשי סער:  והפגיעה האפשרית בתשתיות או המידע שיכול להיות רלוונטי הוא בתחום התוספת ומימינה ומשמאלה

יאשי סער:  5 מטר אני חושב שזה בהחלט סביר

יאשי סער:  אני מעריך שהגורמים ירצו לקבל - - -     

תומר רוזנר: בבקשה למידע להיתר, המידע התכנוני, לצורך העניין, הוא מפת המדידה של המגרש, נכון?     

יאשי סער: נכון

תומר רוזנר: וזהו?     

יאשי סער: נכון

תומר רוזנר: ולא מסמנים עליה את התשתיות?     

יאשי סער: מסמנים עליה את התשתיות בהתאם להוראות מפ"י לעניין תשתיות עיליות

תומר רוזנר: ופה?     

יאשי סער: פה, בתחום תוספת הממ"ד וחמישה מטר מכל צד

יאשי סער:  את כל פירוט התשתיות, כמו במדידה רגילה

תומר רוזנר: אבל שוב, אם יש לך, סתם אני נכנס לנקודות, אבל אם יש לך בבקשה רגילה, לצורך העניין, יש לך קווים עיליים של חברת החשמל, אוקיי? שיש מרחקי בטיחות

תומר רוזנר:  שהוא רוצה לתת לך מידע שאסור לך להתקרב X מהקו, נכון? האם המידע הזה שהוא מקבל מספיק לו לצורך העניין הזה?     

יאשי סער: אמור להיות מספיק, כן

תומר רוזנר: בסדר

תומר רוזנר:  אם אתה אומר שזה מספיק

תומר רוזנר:  תשים לב, אנחנו אומרים לו "אתה חייב לתת את המידע תוך 15 יום"

יאשי סער: נכון

תומר רוזנר: בסדר

רעות בינג: אז מה רציתם לשנות?     

בנימין ארדיטי: לא, בעצם אני רק אומר ברמה המהותית

רעות בינג: כדי להבהיר

בנימין ארדיטי: הפנייה, לא, זה תיקונים של הנוסח

בנימין ארדיטי:  לא רק נוסח, זה גם מהות

בנימין ארדיטי:  כתוב פה במספר מקומות שהפנייה תכלול את מה שצריך לכלול בבקשה לקבלת מידע, וגם אחרי זה זה כתוב – "המידע, המסמכים, האישורים הנדרשים לפי דין או ההנחיות לשם פנייה לקבלת מידע" וכולי

בנימין ארדיטי:  אז מבחינתנו, אותו גורם מאשר או גורם נוסף צריך לראות את אותו סט של מסמכים שהוא מגיש ברישוי המקוצר לרשות הרישוי

בנימין ארדיטי:  מה שרשות הרישוי צריכה לראות גם הגורם הנוסף צריך לראות

תומר רוזנר: מה הוא מגיש ברישוי מקוצר, חוץ מתשריט?     

יאשי סער: הוא מגיש את מפת המדידה, כפי שתיארתי

יאשי סער:  תוכנית ראשית שכוללת קומות וחתכים רק של הממ"ד ושל קטע הבניין הקיים שאליו מצטרף הממ"ד

יאשי סער:  לא מראים את כל הבניין

יאשי סער:  וחישוב שטחים רק של התוספת המבוקשת

תומר רוזנר: אז חישוב שטחים אנחנו לא צריכים, עם כל הכבוד

תומר רוזנר:  זה ויכוח עם הרשות המקומית שנה

תומר רוזנר:  נו, אז את זה אפשר להוריד, נכון

יאשי סער: חישוב שטחים רק של התוספת המבוקשת

תומר רוזנר: בסדר, זה לא רלוונטי לגורם מוסר המידע

יאשי סער: זה לא רלוונטי לגורם שמוסר מידע

בנימין ארדיטי: את זה כבר יש לו, לא? מה זה משנה?     

יאשי סער: אבל עורכים את זה כבר כסט אחד בהינף אחד

יאשי סער:  אני חושב שזה לא מקשה אם נאמר שצריך להגיש את אותה חבילה גם לגורם

תומר רוזנר: אוקיי

תומר רוזנר:  אז מה אתה מציע לשנות בנוסח?     

בנימין ארדיטי: שהפנייה לאותו גורם מאשר או גורם נוסף תכלול את הפרטים שיש לכלול בבקשה להיתר לעניין אותו מרחב מוגן

תומר רוזנר: בהליך בדרך מקוצרת

בנימין ארדיטי: כן, כן

בנימין ארדיטי:  ברור

יעקב אשר: טוב

בנימין ארדיטי: והנוהל, סעיף קטן (ד), יש פה אריכות דברים, בסדר, מנגנון השגה אין בעיה להשאיר, אבל שיהיה ברור הנוהל, הם לא יכולים להחמיר

בנימין ארדיטי:  עוד פעם, מה שאמרתי הרגע, הם לא יכולים לבקש מסמכים נוספים

בנימין ארדיטי:  הנוהל הזה זה בדיוק איך פונים אליהם ואיך משיגים אותם וכאלה

בנימין ארדיטי:  זה טכני

יעקב אשר: אתה לא פותח להם עכשיו אירוע חדש

בנימין ארדיטי: זה לא רשימה אינסופית של מה שצריך

בנימין ארדיטי:  מה שצריך אמרנו קודם

תומר רוזנר: לא, זה מה שצריך לפיך, אבל אם לפי הדין שלהם צריך משהו נוסף

בנימין ארדיטי: לפי דין זה בסדר

בנימין ארדיטי:  לפי דין שלהם זה בסדר

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  יש נוסח?     

רעות בינג: אז רק בסעיף קטן (ג) שיניתי בבקשה להיתר

בנימין ארדיטי: גם ב-(ד)

תומר רוזנר: גם ב-(ד) הוא ביקש לשנות

רעות בינג: רגע

רעות בינג:  ב-(ד)(1)?     

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  בנוהל ייקבעו פרטים לגבי מה שהם יכולים לבקש לפי דין, לא לפי הנחיות

רעות בינג: לפי דין בלי הנחיות?     

תומר רוזנר: נכון

רעות בינג: גם ב-(2)

יעקב אשר: הלאה

בנימין ארדיטי: זה בעניין הזה

בנימין ארדיטי:  עכשיו אנחנו עוברים לנושא אחר

בנימין ארדיטי:  לפני ההפסקה, רעות הקריאה הוראת שעה שסוכם שהיא תהיה 24 חודשים בסוף?     

משה סולומון: אז בעצם ירד כל מה שקשור להנחיות מרחביות?     

יעקב אשר: תכף נגיע להנחיות מרחביות

משה סולומון: לפי דין או הנחיות

יעקב אשר: לא, הנחיות מרחביות דיברנו?     

בנימין ארדיטי: כן, כן

בנימין ארדיטי:  דיברנו

משה סולומון: לא

משה סולומון:  כאשר כתוב "פרטי המידע, המסמכים והאישורים הנדרשים לפי דין או הנחיות" – אז הנחיות מרחביות זה לפי דין בעצם? כי זה מכוח הדין שמוצאות הנחיות מרחביות? או שהתכוונתם להנחיות אחרות? ברגע שהורדתם את ההנחיות, למה הייתה הכוונה? למה מלכתחילה שמתם הנחיות?     

תומר רוזנר: זה לקוח פשוט מחוק אחר

תומר רוזנר:  מעיר פה, סגן ראש מטה התכנון, ובצדק, שפה אנחנו רוצים שלא ניתן יהיה להחמיר על הדרישות המינימליות שנקבעו כדי שלא מצב שבאמצעות דרישת מידע מוקדם יסכלו את דרישות המידע

תומר רוזנר:  אז זה יהיה דרישות שמותר לדרוש אותן לפי דין

תומר רוזנר:  אם הדין מאפשר את דרישתן, אז יהיה אפשר לדרוש

יעקב אשר: מובן?     

משה סולומון: נשמע שזה אומר שהנחיות מרחביות בפנים

משה סולומון:  זה מה שאני מבינה מהתשובה

משה סולומון:  אם יש הנחיה מרחבית שהיא נקבעה כדין והיא תואמת, והיא נעשתה מכוח דין, אז כן

תומר רוזנר: ככל שההנחיות המרחביות נעשו כדין

משה סולומון: כן

משה סולומון:  חזקה על ועדה שפעלה כדין

תומר רוזנר: הנחיות מרחביות, אני לא יודע כיצד הן קשורות למידע להיתר

משה סולומון: לא יודעת

בנימין ארדיטי: לא, אני לא כל כך מבין את ההערה, מירה

תומר רוזנר: גם אני לא

בנימין ארדיטי: זאת אומרת, כרגע אנחנו מדברים על גורם מוסר מידע

משה סולומון: אני ניסיתי להבין מה הייתה המשמעות של המילה "הנחיות" ולמה הסירו אותה, והאם זה קשור להנחיות מרחביות

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  אנחנו לא מדברים על הסעיף של הנחיות מרחביות

משה סולומון: אני גם לא יודעת אם הנחיות מרחביות יהיו קשורות למידע להיתר

יעקב אשר: הוא מדבר על סעיף אחר

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  אנחנו לא דיברנו על הסעיף של ההנחיות המרחביות

בנימין ארדיטי:  היה כתוב את המילה "הנחיות", שזה יכול להתפרש כתוספת של מסמכים נוספים מעבר למה שצריך

יעקב אשר: ולכן הכנסנו רק מה שעל פי דין, זה הכל

בנימין ארדיטי: והסעיף הזה בכלל לא מוכוון כלפי ועדה מקומית או כלפי רשות רישוי

תומר רוזנר: בהחלט כן

בנימין ארדיטי: לא, גורם מאשר או גורם מוסר מידע - - -     

משה סולומון: לא, כי זה הגורם המאשר

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  הרשות המקומית היא בהחלט עשויה להיות גורם מאשר או גורם נוסף

תומר רוזנר:  בהחלט

בנימין ארדיטי: היא יכולה להיות גורם מאשר

תומר רוזנר: או גורם נוסף

תומר רוזנר:  מחלקת שפע בעירייה היא לא גורם מאשר אבל היא גורם נוסף

בנימין ארדיטי: יכול להיות

משה סולומון: כן

בנימין ארדיטי: בסדר

משה סולומון: אבל להם אין הנחיה מרחבית, כן

בנימין ארדיטי: אז אם יש להם הנחיה מרחבית

תומר רוזנר: שמסמיכה לדרוש מידע מוקדם להיתר

בנימין ארדיטי: לא יודע בדיוק על מה מדובר

תומר רוזנר: אני גם לא

משה סולומון: כן, כן

משה סולומון:  הבנתי

בנימין ארדיטי: טוב

יעקב אשר: דיברת על ה-18 חודשים שדיברנו קודם

תומר רוזנר: שני תיקונים נוספים שהוא מציע

בנימין ארדיטי: דקה

בנימין ארדיטי:  זה בעצם שני הסעיפים 145ב, שגם בנוסח של הוועדה, שעוסק ברישוי בדרך מקוצרת, וסעיף 145ג עוסק בפטור מהיתר

בנימין ארדיטי:  בעצם, בנוסח שבפניכם, בעמוד 8 בסעיף 6א, במקום פסקה (2) שכתוב בה, לפרוטוקול, זה רישוי בדרך מקוצרת, במקום "הם לא עשויים לייצר השפעה מהותית על חזות הבניין, על הסביבה, על אופיין ומאפייניהן" יהיה כתוב "הם לא עשויים לייצר השפעה מהותית על הסביבה"

בנימין ארדיטי:  זה תיקון אחד שמופיע גם בנוסח של הוועדה

יעקב אשר: טוב

תומר רוזנר: לגבי הנוסח שמופיע כרגע שהוא שנה, אני מבין מיושב ראש הוועדה שהוא יהיה שנתיים

תומר רוזנר:  24 חודשים

בנימין ארדיטי: נכון

יעקב אשר: כן

בנימין ארדיטי: טוב, כבר אני אגיד הוראת מעבר, נראה לי שצריך

בנימין ארדיטי:  ואחרי שנגיד את התיקון הנוסף שאנחנו מבקשים – סעיף 145ג(א)(2), שעוסק בתנאים של פטור מהיתר והסמכה של השר – מה שמופיע זה "השפעתם על חזות הבניין, על הסביבה ועל אופיין ומאפייניהן מעטה", ואנחנו מבקשים שיהיה כתוב, שוב, באותה הוראת שעה לתקופה של שנתיים, במקום הפסקה הזו – "השפעתם על הסביבה מעטה", אבל פה להוסיף ברישא, כמובן, שזה יחול רק על עבודות שמבוצעות במגרשים המיועדים לצורכי ציבור, ומבוצעות על ידי הרשות המקומית

תומר רוזנר: או המדינה

תומר רוזנר:      וכמובן רק לגבי ממ"דים, כמובן

בנימין ארדיטי: או המדינה, כן

בנימין ארדיטי:       ממ"דים, לא רק ממ"דים, גם בסעיף שלה זה, זה בשטח שלא יעלה

בנימין ארדיטי:  כן? גם בסעיף שכתוב פה

יעקב אשר: אבל המינימום של 4 כפול 30

בנימין ארדיטי: זה לפי מה שנאמר פה

בנימין ארדיטי:  שוב, אני לא יודע גם להתחייב

בנימין ארדיטי:  יכול להיות שהשר יחתום על הנוסח שהועבר לו

בנימין ארדיטי:  זה לא כרגע באחריותי

בנימין ארדיטי:  אני לא יודע על מה השר יחתום

בנימין ארדיטי:  יכול להיות שהוא יחתום על יותר

יעקב אשר: לא משנה, אבל זה המינימום, זה כן?     

בנימין ארדיטי: כן

בנימין ארדיטי:  זה מה שיאשי פירט

יעקב אשר: אוקיי, טוב

בנימין ארדיטי: זה בעניין הזה

בנימין ארדיטי:  עכשיו רק אני חושב שיש איזשהו צורך מעבר, כיוון שזה לתקופה של שנתיים, אז התקנות גם יותקנו לתקופה של שנתיים

בנימין ארדיטי:  אבל מי שהתחיל, ונכתוב בתקנות של העבודה

יעקב אשר: מי שהתחיל תהליך

בנימין ארדיטי: אבל כיוון שזו הסמכה בחוק שתפקע, אז תעלה שאלה האם עם פקיעת החוק של התקנות האלה, לכאורה גם הוראת המעבר שנקבעה בהם לא תספיק

בנימין ארדיטי:  אז עבודה שהתחילה כדין מכוח ההוראות

תומר רוזנר: בקשה להיתר

בנימין ארדיטי: כן, בקשה להיתר שהוגשה

תומר רוזנר: או בקשה להיתר

בנימין ארדיטי: אז ימשיך לחול עליה הדין הזה גם אחרי הפקיעה

תומר רוזנר: זאת אומרת, זה גם על הרישוי בדרך מקוצרת, בעצם

יעקב אשר: וגם על הפטור

תומר רוזנר: וגם על הפטור

תומר רוזנר:  תהיה הוראת מעבר שבעצם תשמר הליכים

יעקב אשר: תשמר הליך

תומר רוזנר: הליך שכבר החל

בנימין ארדיטי: נכון

תומר רוזנר: זאת אומרת, בקשה להיתר שנקלטה או עבודה שהחלה

בנימין ארדיטי: כן

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, זה גם בפטור

בנימין ארדיטי:  כן

תומר רוזנר: כן

יעקב אשר: אוקיי, מה עוד נשאר לנו?     

תומר רוזנר: עכשיו אנחנו צריכים לעבור לסעיפים שטרם דנתם בהם

רעות בינג: רגע, רגע

רעות בינג:  אמרנו על הסעיף שמתייחס להסכמה של - - -     

בנימין ארדיטי: דבר אחד ששכחתי – כתוב פה "הנוהל של הגורמים מוסרי המידע והגורמים המאשרים" – לא כתוב פה תוך כמה זמן הם יפרסמו את הנוהל שלהם

בנימין ארדיטי:  זה מעורר גם שאלות אם אפשר לפנות ללא נוהל

בנימין ארדיטי:  כמובן, אני מניח שכן

בנימין ארדיטי:  אז אני מציע לתחום זמן שהוא יהיה לא יאוחר ממועד תחילת החוק

בנימין ארדיטי:  אמרנו 45 יום, נכון?     

יעקב אשר: כן

בנימין ארדיטי: זה מה שסיכמנו בהוראת התחילה

בנימין ארדיטי:  אז לא יאוחר מהמועד הזה יהיה נוהל

בנימין ארדיטי:  ואם לא נקבע נוהל, אז - - -     

תומר רוזנר: לא צריך לכתוב את זה

בנימין ארדיטי: אז לא צריך

יעקב אשר: אז חבל שיטרחו הלאה

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  לא, אבל מכל מקום אנחנו מבקשים שמינהל התכנון ייקח על עצמו לפנות באופן פוזיטיבי לכל הגורמים הנוגעים בדבר, ככל שידועים לו או ככל שהם גורמים - - -     

יעקב אשר: אגב, פניתם כבר? מינהל התכנון פנה כבר בנושא הזה מהישיבה האחרת, שהעלתה גברת בוגין מהשמאים? זה יצא כבר?     

משה סולומון: אני התכתבתי עם היועצת המשפטית של מינהל התכנון בעניין הזה

משה סולומון:  אני עדיין ממתינה לתשובה מי הגורם החותם

יעקב אשר: לא נסגר האירוע הזה כבר?     

משה סולומון: טרם

יעקב אשר: מי זה? תדמור אחראית על זה?     

משה סולומון: אני התכתבתי איתה היום

משה סולומון:  נוסח יש, מי חותם עליו עדיין לא סגור

משה סולומון:  ורותי הייתה פה הבוקר ודיברנו על זה

משה סולומון:  אני צריכה לקבל תשובה

יעקב אשר: אז תכתבי רגע לתדמור שאני מתעניין לדעת מתי יוצא המכתב

יעקב אשר:  אם היא רוצה לספר לי גם מי חתום עליו זה בסדר

יעקב אשר:  דיברנו על שלטון מקומי והם, נכון?     

משה סולומון: אנחנו מחכים להם עדיין

בנימין ארדיטי: מחפשים מי

בנימין ארדיטי:  אם אתה מוכן לחתום

משה סולומון: מי מטעמם

יעקב אשר: אני יכול לחתום בשם מינהל התכנון

יעקב אשר:  תאמין לי, אני יכול כבר לחתום

תומר רוזנר: מכל מקום אנחנו מבקשים שמינהל התכנון בהחלט יהיה פה ברמה המעשית, כיוון שלא כל גופי התשתית עוקבים, באופן תמוה, אחרי עבודת החקיקה בכנסת

תומר רוזנר:  צריך להביא לידיעתם את השינוי בהוראות החוק באופן פוזיטיבי

תומר רוזנר:  אנחנו מבקשים שיצא איזשהו מכתב

בנימין ארדיטי: כן

בנימין ארדיטי:  יכול להיות שכדאי להעלות את זה לאתר האינטרנט

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  שיועלה לאתר האינטרנט

תומר רוזנר: לא, אבל גם פנייה יותר אקטיבית

תומר רוזנר:  לגורמים הנפוצים, מה שנקרא

יעקב אשר: בסדר? סגור?     

משה סולומון: אבל לומר שמי שלא פרסם באתר האינטרנט נוהל פנייה מסודר אז הוא ויתר בעצם על הזכות לפנות אליו, זה בעצם, אני מזכירה שגורמים מאשרים הם גורמים שמאשרים שנקבעו לפי התוכניות

משה סולומון:  זאת אומרת, זאת סנקציה שהיא קצת מוגזמת, והיא לא לוקחת בחשבון את כל המצבים התכנוניים

בנימין ארדיטי: לא, לא את זה אמרנו

תומר רוזנר: לא הייתה הצעה כזאת

בנימין ארדיטי: לא את זה אמרנו

משה סולומון: אז מה אמרת? אם חסר בתוך 45 ימים, מה קורה לגביו?     

בנימין ארדיטי: אז יפנו ללא נוהל, אבל זה לא שלא יפנו

משה סולומון: בסדר, אוקיי

בנימין ארדיטי: זה מעורר עוד מספר שאלות, אבל בסדר

בנימין ארדיטי:  אחרי שהוא פנה אם יפיצו נוהל ואחרי שזה

תומר רוזנר: לא

תומר רוזנר:  לא צריך להגזים

בנימין ארדיטי: אני לא המחוקק

יעקב אשר: הרגתם אותנו, הפקידים

בנימין ארדיטי: זה יקרה

בנימין ארדיטי:  זה יקרה וישאלו אותנו

יעקב אשר: אני יודע, אבל לא כל דבר צריך לדעת עכשיו

תומר רוזנר: בוא נגיד, בוא נראה שזה עובד בכלל

יעקב אשר: לכם יש עוד משהו בעניין?     

תומר רוזנר: אבל אפרופו הנושא של הגורמים המאשרים

תומר רוזנר:  וזאת שאלה אם צריך הוראה בחוק על זה או לא

תומר רוזנר:  או שתסדירו את זה בתקנות

תומר רוזנר:  אני מבין שגם לא עברתם על תיקוני התקנות שאנחנו צריכים

יעקב אשר: רגע, את זה אתם צריכים להגיד

יעקב אשר:  אתם צריכים לפרוטוקול את תיקוני התקנות

תומר רוזנר: אבל מעבר לכך, פה צריכה להיות איזושהי פרוצדורה שבעצם תאפשר לעורך הבקשה

תומר רוזנר:  בני, השאלה אם זה בתקנות?      

בנימין ארדיטי: מה?     

תומר רוזנר: פנה עורך הבקשה ולא קיבל תשובה, והוא עכשיו בא לרשות הרישוי

תומר רוזנר:  רשות הרישוי צריכה לדעת שהוא לא קיבל

תומר רוזנר:  מישהו צריך

בנימין ארדיטי: איזושהי אסמכתא שאכן רואים את זה כאילו זה הסכמה

רעות בינג: שזה אישור שזה הסכמה

תומר רוזנר: כן, שהוא לא ידרוש את זה שוב

תומר רוזנר:  השאלה אם אתה יכול לסדר את זה בתקנות

בנימין ארדיטי: הוא פנה, החוק אומר שרואים את זה כהסכמה – איך מהנדס הוועדה יודע

בנימין ארדיטי:  למרות שזה לא עניינו של מהנדס הוועדה

תומר רוזנר: לא, זה עניינו כי הוא לא קולט את הבקשה

תומר רוזנר:  זה תנאי מוקדם לבקשה והוא לא קולט

בנימין ארדיטי: לגורם מאשר, לא גורם מוסר מידע

בנימין ארדיטי:  לגורם מאשר

תומר רוזנר: לצורך העניין

בנימין ארדיטי: יאשי, את זה אנחנו יכולים לפתור? לא ברישוי זמין, אני לא יודע איך בדיוק

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, הוא יפנה לגורם מאשר והוא לא יקבל, והחוק אומר שכאילו ניתנה הסכמה

בנימין ארדיטי:  ואז איך יקלטו את הבקשה, איך הוא יוכיח שכאילו ניתנה הסכמה

רעות בינג: איזו אסמכתא אם יש לו, לכאורה

בנימין ארדיטי: איך זה עובד

בנימין ארדיטי:  שלח ולא קיבל תשובה

בנימין ארדיטי:       אין מה לכתוב כרגע בחוק

בנימין ארדיטי:  אני גם לא יודע מה לכתוב בתקנות, אבל נחשוב על זה, בסדר

בנימין ארדיטי:  צריך להסדיר את זה

תומר רוזנר: את זה אפשר להסדיר בתקנות?     

בנימין ארדיטי: כן, כן

יעקב אשר: אז זה יוסדר לפי הרוח שאנחנו העלינו כאן בוועדה?     

בנימין ארדיטי: כן, כן

בנימין ארדיטי:  זה טכני

בנימין ארדיטי:  אתם כרגע עוסקים בשאלה איך - - -     

יעקב אשר: "כן, כן" אמר סגן ראש מטה התכנון, לפרוטוקול

יאשי סער: אנחנו יכולים לקבוע שעורך הבקשה יצהיר בחתימתו שפנה

תומר רוזנר: שלא קיבל תשובה

יאשי סער: שלא קיבל תשובה

תומר רוזנר: ומהבחינה הזאת יראו את זה כמילוי התנאי המוקדם

יאשי סער: כן

בנימין ארדיטי: כאילו התקבל אישור הגורם המאשר

תומר רוזנר: כאילו התקיים התנאי המוקדם

בנימין ארדיטי: אגב, אם כבר הערתי את זה, אני לא יודע אם זה נשאר בנוסח – בעמוד 2 בסוף כתוב "אם לא השיב יראו בתום התקופה כאילו נתן את הסכמתו, אם הבקשה הייתה למידע – כאילו אין בידו מידע"

תומר רוזנר: נכון

בנימין ארדיטי: אני לא יודע

בנימין ארדיטי:  אנחנו רוצים להגיד שבעצם גם - - -     

רעות בינג: אין בו מידע שיש בו כדי להשפיע על הבקשה

בנימין ארדיטי: כן, אבל זה קצת מכליל

בנימין ארדיטי:  גורם מוסר מידע, למה אנחנו רוצים שהוא כאילו הסכים?     

תומר רוזנר: אנחנו לא רוצים שהוא כאילו הסכים

תומר רוזנר:  יש גורמים שלא צריך את ההסכמה

יעקב אשר: לא צריך את ההסכמה שלהם, צריך רק את המידע שלהם

בנימין ארדיטי: כן, הסכמה, אבל ברמה הנזיקית, מה שמעניין אותך זה ברמה הנזיקית

בנימין ארדיטי:  אתה לא צריך אותו בכלל

בנימין ארדיטי:  אתה צריך אותו כי אתה - - -     

תומר רוזנר: אני צריך את המידע ממנו

בנימין ארדיטי: כן

תומר רוזנר: נכון

יעקב אשר: לא, אז הוא אומר שהנוסח הזה הוא קצת - - -     

בנימין ארדיטי: עלול להחליש ככל שחלילה הכלונסאות יפגעו במשהו, אם כאילו הסכמת פוזיטיבית זה מכסה אותו יותר מאשר - - -     

תומר רוזנר: כן, אבל אני לא יכול, בכל הכבוד, יש גבול גם להסכמה שבשתיקה

יעקב אשר: לא, שאין לו מידע רלוונטי

תומר רוזנר: זה מה שכתבנו

יעקב אשר: רלוונטי?     

רעות בינג: כן, כן

יעקב אשר: אה, בסדר

בנימין ארדיטי: שבעצם אתם מבהירים שהכוונה היא שמבצע העבודות לא יהיה חשוף לתביעות כאלה ואחרות

בנימין ארדיטי:  זו המשמעות

תומר רוזנר: אני לא נותן תעודות ביטוח

בנימין ארדיטי: לא, אני מבין

יעקב אשר: זה ההיגיון

בנימין ארדיטי: לזה התכוון המחוקק

יעקב אשר: זה ההיגיון, כן

בנימין ארדיטי: כי זו השאלה שתישאל – מה המשמעות

תומר רוזנר: המשמעות היא שלא יוכלו, אולי כן יוכלו להגיש נגדו תביעה ולטעון שהוא רשלן, אבל הוא יוכל לטעון טענות ש"לא היה לי את המידע"

בנימין ארדיטי: אשם תורם או שכאילו הסכמת?     

תומר רוזנר: של אשם תורם

בנימין ארדיטי: אשם תורם, לא בטוח שיספיק לך אבל בסדר

בנימין ארדיטי:  אם כאילו הסכמת אז הסכמת

תומר רוזנר: אבל אני לא צריך להסכים

בנימין ארדיטי: אני מבין

בנימין ארדיטי:  טוב, בסדר

תומר רוזנר: כן

רעות בינג: טוב, רק הדבר האחרון - - -     

משה סולומון: רק אם אפשר, כי היה פה דיון חצי פנימי הרגע

משה סולומון:  אתם מדברים על סעיף 145ב1 פסקה (1), סעיף קטן (ב) – לא נעשה בו שינוי עכשיו בנוסח, נכון? המנגנון של ההסכמה לביצוע בקשה? אין בנוסף איזשהו הפטר של גורם מבצע

משה סולומון:  התחלתם לדבר פה

תומר רוזנר: מה השאלה?     

משה סולומון: אני מבקשת לוודא שלא נעשה שינוי עכשיו במסגרת הדיון שיוצר איזשהו הפטר של גורם מבצע מאחריות לביצוע

משה סולומון:  זאת אומרת, סעיף 145ב1(1)(ב) נשאר בנוסח הזה? נעשו פה שינויים עכשיו? גם אנחנו לא שמענו, כמו שאמרתי

תומר רוזנר: לא

תומר רוזנר:  לא נעשו פה שינויים

רעות בינג: לא, בנוסח עצמו לא נעשו שינויים

משה סולומון: אלא?     

תומר רוזנר: לא נעשו שינויים

תומר רוזנר:  התשובה היא לא

תומר רוזנר:  אוקיי, השאלה הבאה?     

משה סולומון: למה שאלות? שאלה הייתה לי

משה סולומון:  אני שאלה

יעקב אשר: טוב

תומר רוזנר: כן, לגבי 145ד, הנחיות מרחביות, דיברתם?     

רעות בינג: כן

תומר רוזנר: יש עוד משהו שאמרת שאת רוצה?     

רעות בינג: כן

רעות בינג:  רק מה שנשאר פתוח זה הנושא של פטור מהסכמה של רשות מקרקעי ישראל ומתשלום, שכאן דיברנו על זה שנבהיר שמדובר רק שזה מגורים ומבנים לצורכי ציבור

רעות בינג:  וההגדרה שאנחנו מציעים, כי זה נשאר פתוח, היא כפי שזה מוגדר בסעיף 70ב בחלופת שקד, שזה "גן ילדים, לרבות מעון יום לגיל הרך, בית תפילה, מרפאה ומרכז קהילתי שימושי, וכן שימושים לצורכי חינוך, רווחה, דת ותרבות, ומוסדות קהילתיים", ואפשר להוסיף גם אפשרות של שר הפנים לקבוע

רעות בינג:  לא, זה ככה

תומר רוזנר: זאת תהיה הפנייה פשוט

רעות בינג: כן, זאת תהיה הפנייה לסעיף הזה, ואז אם ייקבע עוד משהו

יעקב אשר: הלאה

תומר רוזנר: כן, אנחנו עוברים עכשיו לסעיף של הפיצויים בסעיף של היטל השבחה, שאני מציע - - -      

יעקב אשר: תציגו את ההסכמה

תומר רוזנר: בעצם ההסכמה גורסת כך, ואנחנו מדברים עכשיו על סעיף הפיצויים – ככלל התוכניות שמטרתן היחידה, או העיקרית, כתבנו?      

רעות בינג: מטרתן היחידה

תומר רוזנר: ככל תוכניות שמטרתן היחידה היא תוספת מרחב מוגן למבנה קיים, לא תהיינה תביעות פיצויים

תומר רוזנר:  כלומר, חסימה מפני תביעות פיצויים

תומר רוזנר:  למעט מצב שבו יש תוכנית קודמת שקבעה הוראות לעניין אותה מטרה והיא מרעה את המצב מבחינת זכויותיו של הבונה במגרש שלו

תומר רוזנר:  כלומר, מה שמכונה פגיעה ישירה

תומר רוזנר:  היא מפחיתה את קווי הבניין או את התכסית שמותר לבנות בה, היא קובעת תנאים שמכבידים על הבנייה וכולי

תומר רוזנר:  במצב הזה לא תהיה הגנה מפני תביעת פיצויים

תומר רוזנר:       לחריג הזה יש חריג, והוא תוכניות שיבואו בהמשך לתוכנית המתאר הארצית שתאושר לאחר תחילת החוק, שבהן כן יהיה אפשר לקבוע הוראות מחמירות ולא תהיינה תביעות פיצויים, בתנאי שיתקיימו תנאים שמפורטים בהצעה והם שהתוכנית תאושר בתוך שנתיים מהתוכנית הארצית ושיהיה אישור של מתכנן המחוז לאחר שהתייעץ עם יושב ראש הוועדה המחוזית, שלפיו הוא מצא שקיימת הצדקה להוראות המחמירות הללו, בשים לב לצורך בלעודד בניית ממ"דים ולשיקולים הכלכליים ולשיקולים התכנוניים

תומר רוזנר:  אני מציע שזה פשוט יוקרא ואז נשמע הערות

רעות בינג: אז זה סעיף 3

משה סולומון: עורכת הדין גלית פלס, מעיריית תל אביב, נמצאת בזום, והיא מבקשת להתייחס

יעקב אשר: גלית, עיריית תל אביב

יעקב אשר:  ואם יש עוד מישהו בזום, שינפנף

גלעד ארדן: אפשר רק הבהרה? יש לי שאלה

גלעד ארדן:  גלעד אלון ממטה התכנון הלאומי

גלעד ארדן:  יש פה בעצם הבנה של שיקול הדעת שהיא שונה ליו"ר הוועדה ולמתכנן המחוז?     

תומר רוזנר: לא, לא, לא

גלעד ארדן: "אם מצא כי קיימת הצדקה" הולך גם על המתכנן וגם על היו"ר?     

תומר רוזנר: נכון

גלעד ארדן: אוקיי, צריך להיות "אם מצאו"

תומר רוזנר: לא, מי שצריך להחליט בסופו של דבר זה מתכנן המחוז

תומר רוזנר:  יושב הראש הוועדה מייעץ לו

תומר רוזנר:  מאותם שיקולים

תומר רוזנר:  זה נוסח, עזוב

גלעד ארדן: אוקיי, בסדר

יעקב אשר: הפרספקטיבה שלהם היא טיפה אחרת

יעקב אשר:  כן

גלית פלס גרטל: שלום לכולם

גלית פלס גרטל:  עורכת דין גלית פלס גרטל, מהייעוץ המשפטי של הוועדה המקומית של תל אביב

גלית פלס גרטל:  קודם כל, ברגע שהוסיפו את הסייג הזה של סעיף קטן (ג) עולה לכאורה מהנוסח עכשיו שתמ"א 40/א/1 עצמה, ניתן להגיש עליה תביעות 197

גלית פלס גרטל:  אני מקווה שזאת לא הייתה הכוונה

גלית פלס גרטל:  כי בנוסח המקורי שהועבר אלינו להערות היה רק את סעיף קטן (ב)

גלית פלס גרטל:  אני מבינה שלא הייתה כוונה לאפשר תביעות 197 על תמ"א 40/א/1 עצמה

גלית פלס גרטל:  אז כרגע הנוסח, כפי שהוא קיים כרגע, לאור הסייג של סעיף (ג), זה לא מה שמשתקף ממנו

תומר רוזנר: למה?     

גלית פלס גרטל: זו הטענה הראשונה והחשובה

תומר רוזנר: למה זה לא משתקף ממנו?     

גלית פלס גרטל: בגלל שברגע, תסתכלו רגע על הנוסח – סעיף 3(ב) אומר "לא יראו קרקע כנפגעת אם נפגעה על ידי תוכנית שמטרתה היחידה היא קביעת הוראות" וכולי

גלית פלס גרטל:  זה, נניח, לעניינו, תמ"א 40/א/1, אוקיי?     

תומר רוזנר: כן

גלית פלס גרטל: עכשיו, סעיף קטן (ג) אומר "על אף האמור, יראו קרקע כנפגעת על ידי תוכנית כאמור אם אותה תוכנית משנה הוראות בתוכנית קודמת" – מדברים על כל ההוראות החשובות; קווי בניין, גובה בניין וכולי

גלית פלס גרטל:  והסייג שבסוף, "בסעיף קטן זה "תוכנית קודמת" – למעט תוכנית מתאר הארצית למיגון"

גלית פלס גרטל:  אבל התוכנית הראשית שאנחנו מדברים עליה כרגע היא אותה תוכנית ארצית למיגון

תומר רוזנר: איזו תוכנית היא משנה?     

קריאה: תוכנית שקדמה

תומר רוזנר: איזו תוכנית?      

גלית פלס גרטל: זה העניין

גלית פלס גרטל:  העניין הוא שהתוכנית כרגע - - -     

תומר רוזנר: שנייה

תומר רוזנר:  התוכנית הקודמת היא למעט תוכנית המתאר הארצית

תומר רוזנר:  את טוענת שיראו בתוכנית הזאת תוכנית משנה

תומר רוזנר:  את איזו תוכנית היא משנה?     

גלית פלס גרטל: שוב אני אומרת

גלית פלס גרטל:  הנוסח שהוסף כנראה - - -      

תומר רוזנר: אני שאלתי שאלה

תומר רוזנר:  הסיפא מדברת על תוכנית שמשנה תוכנית קודמת

תומר רוזנר:  את טוענת - - -     

גלית פלס גרטל: נכון

גלית פלס גרטל:  יכולה לשנות כל תוכנית קודמת שקיימת לעניין קווי בניין

תומר רוזנר: לא

תומר רוזנר:  שמטרתה היחידה היא ממ"דים

תומר רוזנר:  יש תוכנית כזאת? תצביעי על התוכנית הזו

גלית פלס גרטל: לא, לא, לא

גלית פלס גרטל:  בנוסח הנוכחי כרגע רואים את התוכנית, את תוכנית תמ"א 40/א/1 כתוכנית פוגעת אם היא משנה קווי בניין ביחס לתוכנית קודמת

תומר רוזנר: כן

גלית פלס גרטל: כל תוכנית קודמת, למעט תמ"א 40 עצמה

תומר רוזנר: נכון

גלית פלס גרטל: שהיא, כמובן, לא קודמת לעצמה

גלית פלס גרטל:  זה מה שכתב כרגע

גלית פלס גרטל:  כנראה זאת לא הייתה כוונת המנסח

גלית פלס גרטל:  אבל כרגע זה מה - - -     

תומר רוזנר: זאת אומרת שאת טוענת שיש תוכנית קודמת שמקנה זכויות עדיפות על אלה שנותנת התוכנית הזו

גלית פלס גרטל: ברור

גלית פלס גרטל:  רוב התוכניות קובעות קווי בניין

תומר רוזנר: שהם מקלים ממה שתמ"א 40 עושה

גלית פלס גרטל: לא, להיפך

תומר רוזנר: הם מחמירים יותר

תומר רוזנר:  אז היא לא פוגעת

גלית פלס גרטל: קווי בניין גדולים יותר - - -     

תומר רוזנר: אז היא לא פוגעת

תומר רוזנר:  היא רק מטיבה את המצב מבחינת הבונה

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  אני אסביר משהו

גלית פלס גרטל: לא, לא, לא

גלית פלס גרטל:  רגע, שנייה

גלית פלס גרטל:  היא מטיבה את המצב, שנייה

בנימין ארדיטי: צריך להבחין בין פגיעה ישירה לעקיפה

גלית פלס גרטל: מבחינת הבונה, אבל יש גם את הגובלים

גלית פלס גרטל:  והגובלים פה בעצם - - -     

תומר רוזנר: נו, אבל פגיעה עקיפה אנחנו לא נכנסים

גלית פלס גרטל: אתה מקרב להם את הבנייה, וזה היה החשש העיקרי שבגללו הוחלט על לא לתת את האפשרות לקבוע 197 לתמ"א 40/א/1

יעקב אשר: טוב

יעקב אשר:  תשובה

בנימין ארדיטי: כן, נסביר את הסעיף

גלית פלס גרטל: אני חושבת שזו הייתה טעות כי זה לא מה שעלה בנוסח המקורי

גלית פלס גרטל:  אני חושבת שכל ההוראה הזאת נוספה בכוונה להסדיר את הנושא של תוכניות מקומיות שבאות להסדיר את הנושא של הממ"דים לפי סעיף 13 לתמ"א

גלית פלס גרטל:  זה מה שנראה

גלית פלס גרטל:  ונראה שכנראה איפשהו בכל הניסוח הזה קצת נפל הנושא של הפטור מ-197 ביחס לתמ"א עצמה

גלית פלס גרטל:  אז זאת הערה אחת ומאוד חשובה

תומר רוזנר: קודם כל, אנחנו נשמח לדעת ואני חושב שגם המועצה הארצית תשמח לדעת, אם ישנן תוכניות מתאר או תוכניות מקומיות שקבעו הוראות מקלות יותר ממנה

גלית פלס גרטל: אני לא מדברת על תוכניות מקלות יותר

גלית פלס גרטל:  אני כרגע מדברת על הגובלים

בנימין ארדיטי: היא מפחדת מפגיעה עקיפה בגלל סעיף 1

גלית פלס גרטל: כרגע אתה מקרב להם באמצעות התמ"א את הבניין, אתה בונה להם בקווי בניין מוקטנים

גלית פלס גרטל:  צידיים, קדמיים, אחוריים – לא משנה

גלית פלס גרטל:  אתה בונה להם מכוח התמ"א הזאת

תומר רוזנר: שהיא מקלה או מחמירה?     

בנימין ארדיטי: היא מחמירה

בנימין ארדיטי:  היא מדברת על תל אביב

בנימין ארדיטי:  על תוכנית הרובעים של תל אביב, לצורך העניין

גלית פלס גרטל: אני לא מדברת על תל אביב

גלית פלס גרטל:  רגע, אני מדברת על כל הרשויות

בנימין ארדיטי: כן, כן

בנימין ארדיטי:  נו, הבנו, הבנו

גלית פלס גרטל: כרגע יש לך שני בניינים בנויים אחד ליד השני

יעקב אשר: דקה

יעקב אשר:  בני

יעקב אשר:  שנייה, שנייה, הבנו

גלית פלס גרטל: יש לך את התמ"א עצמה, אוקיי

יעקב אשר: בני, תשובה

בנימין ארדיטי: ההערה שלך בעצם מתייחסת למצב, והחשש אולי מוצדק כשאני קורא באמת את הנוסח, שהתמ"א עלולה לפגוע במגרש גובל לעומת התוכנית הקודמת שעסקה בממ"דים

בנימין ארדיטי:  אז הנוסח של סעיף קטן (ג) כפי שהוא מנוסח כרגע לא מורה, למרות שזו הייתה הכוונה כמו שאמרנו, הוא מכוון לפגיעה ישירה

בנימין ארדיטי:  הוא לא מכוון לפגיעה עקיפה לגמרי

בנימין ארדיטי:  אבל הנוסח, כיוון שכתוב, ואני מקריא – "אם אותה תוכנית משנה תוכנית הוראות בתוכנית קודמת שקבעה הוראות לבניית מרחב מוגן, באחד מאלה – קווי בניין, גובה בניין, תכסית" – אז (1) לכאורה עלול להתפרש גם פגיעה עקיפה

בנימין ארדיטי:  למרות ש-(2) קובעת תנאים שונים לבניית מרחב מוגן שיש בהם להשפיע השפעה של ממש על האפשרות

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, זה הכבדה

בנימין ארדיטי:  יכול להיות שנכון לאחד את (1) ו-(2)

בנימין ארדיטי:  הכוונה בשורה התחתונה, בתכלס, הסעיף הזה מכוון לפגיעה ישירה

יעקב אשר:  רק תתקנו את הנוסח למה שצריך

רעות בינג: קווי בניין, גובה

בנימין ארדיטי: הכבדה של ממש, לא משנה כרגע – השפעה או הכבדה, פחות מעניין – על האפשרות להקים ממ"ד

בנימין ארדיטי:  זה לא מכוון לפגיעה עקיפה

בנימין ארדיטי:  ולכן, למיטב ידיעתנו, כיוון שאין תוכנית שאפשרה, הייתה גמישה יותר מבחינת האפשרויות להקים ממ"ד לעומת התמ"א, אז התמ"א היא לא תוכנית פוגעת בתוכנית שקדמה לה פגיעה ישירה

בנימין ארדיטי:  זה בעצם

בנימין ארדיטי:  את מדברת על פגיעה עקיפה

גלית פלס גרטל: אני מדברת כרגע על פגיעה עקיפה בקנה מידה ארצי ביחס לבניינים קיימים

גלית פלס גרטל:  זה יכול להיות משהו מאוד-מאוד משמעותי לרשויות לקבל עכשיו 197 על התמ"א הזאת

תומר רוזנר: בסדר

תומר רוזנר:  זה, כל הסעיף נובע מההערה הזו למעשה

גלית פלס גרטל: אני ממשיכה להערות הנוספות

גלית פלס גרטל:  אז הערה נוספת היא ביחס לאותן תוכניות מקומיות שיקודמו מכוח סעיף 13 לתמ"א ובעצם יקבעו בהתאמה מקומית את אותם ממ"דים, אז יש את ההוראה הזאת שכרגע הוספתם בסעיף (ג), שקובעת שהן לא ייחשבו פוגעות ביחס לתמ"א אם הן יאושרו תוך שנתיים, במנגנון שכתוב שם

גלית פלס גרטל:  אבל הן כן ייחשבו פוגעות ביחס לתוכניות קודמות שהיו, וזאת פגיעה כן משמעותית מבחינתנו

גלית פלס גרטל:  שוב, ביחס לגובלים

גלית פלס גרטל:  אוקיי? כלומר, לצורך העניין, אם נניח הייתה תוכנית שהיו לה קווי בניין מסוים, אחר כך הגיעה התמ"א הזאת וקבעה קווי בניין מוקטנים משמעותית

גלית פלס גרטל:  באה תוכנית מקומית שאושרה, עברה את כל הביקורת שנדרשת פה, המחוזי, הכל, והיא בעצם קבעה קווי בניין איפשהו באמצע

גלית פלס גרטל:  קצת יותר מוגדלים מהתמ"א, אבל עדיין יותר מוקטנים מהמצב הראשון, מהתוכניות שהיו לפני התמ"א

גלית פלס גרטל:       אז התוכנית הזאת אולי לא תחשב כפוגעת ביחס לתמ"א אבל היא כן תהיה פוגעת ביחס לתוכנית הקודמת

גלית פלס גרטל:  ושוב, אני מדברת על הגובלים כרגע, אוקיי? שוב הזזת להם את קווי הבניין, קירבת אליהם את הבניין

יעקב אשר: תשובה

תומר רוזנר: הבחינה של פגיעה תכנונית מתייחסת למצב התכנוני שקדם לאישור התוכנית ולא מתייחסת למצב היסטורי שאין לו רלוונטיות

יעקב אשר: טוב

גלית פלס גרטל: לא, אבל אנחנו כרגע, מה שבעצם הסעיף כרגע אומר, סעיף (ג) אומר על תוכנית קודמת, אם אישרתם את זה תוך שנתיים אז תתעלמו מהתמ"א

גלית פלס גרטל:  אין תמ"א

תומר רוזנר: לא, זה לא מה שהוא אומר

תומר רוזנר:  זה ממש לא מה שהוא אומר

גלית פלס גרטל: "בסעיף קטן זה, "תוכנית קודמות" – למעט תוכנית מתאר ארצית למיגון שאושרה אחרי תחילתו של חוק התכנון והבנייה"

תומר רוזנר: נכון

גלית פלס גרטל: אז בעצם יכול להיווצר מצב, היא אומרת, אוקיי, אל תדאגו, לא נכיר לכם - - -     

תומר רוזנר: אם את מאשרת עכשיו תוכנית לא לממ"דים ולא לשום דבר וקבעת קווי בניין שעכשיו הם 3 והיה קודם 5, אז אני יכול לתבוע על ה-5? מה, מאיפה הטענה הזאת?     

בנימין ארדיטי: לא, שוב, יכול להיות שמבחינה לשונית יש בסיס מאוד-מאוד רחוק למה שאת טוענת

בנימין ארדיטי:  אבל שוב, זו לא הכוונה

בנימין ארדיטי:  נבהיר את הכוונה

בנימין ארדיטי:  וכמו שאמר היועץ המשפטי, זה כמעט לא יעלה על הדעת

בנימין ארדיטי:  הרעיון של הסעיף הזה הוא נורא פשוט

בנימין ארדיטי:  כמו שהסברנו בדיונים הקודמים, התמ"א למיגון שתאושר בהקדם נותנת את מה שהיא נותנת

בנימין ארדיטי:  אבל היא נותנת את זה, המועצה הארצית לא התיימרה ולא מסוגלת לבדוק ולהתאים ולדייק לכל מרחב תכנון את הצרכים המדויקים שלו

בנימין ארדיטי:  ולכן, כמו בסעיף 23, למרות שפה זה זכויות מוקנות, יש אפשרות, לא רק אפשרות, במידת הצורך מצופה שהוועדות המקומיות יעשו את זה ויתאימו אחרי כל מה שכתוב פה בחוק

בנימין ארדיטי:  שיתנו את המשקל הראוי, כדאיות כלכליות, הכל

בנימין ארדיטי:  מתכנן המחוז, יו"ר הוועדה המחוזית

בנימין ארדיטי:  אבל המנדט ניתן והוא ניתן מראש

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת שאותה מועצה שקבעה מה שקבעה, באותה נשימה אמרה שבמידת הצורך תדייקו

בנימין ארדיטי:       ולכן היה חשוב להבהיר שאותו דיוק, ככל שייעשה, בטווח של שנתיים שתחמנו את זה פה שזה לא יקרה עוד עשר שנים והסתמכות וכולי, לא יהיה חשוף ל-197

בנימין ארדיטי:  זו בעצם התכלית של ההוראה הזאת

בנימין ארדיטי:  שתוכנית שמתקנת את התמ"א, מדייקת אותה, מטייבת אותה בהתאם להוראות שנקבעו בה בחוק

יעקב אשר: טוב, אוקיי

יעקב אשר:  תודה רבה

גלית פלס גרטל: עורך דין ארביב, רגע, עוד הערה שנייה

גלית פלס גרטל:  ברשותכם

גלית פלס גרטל:  עורך דין ארביב, אני פשוט אומרת שצריך להמשיך עוד צעד אחד, כי בסדר, אז אותה תוכנית מותאמת - - -     

בנימין ארדיטי: לא, אבל זה לא אומר שהתמ"א שקופה ושחוזרים למה שקדם לה

בנימין ארדיטי:  זה לא קשור

גלית פלס גרטל: לא, אני מבינה, אבל אותה תוכנית מותאמת, בדיוק כמו אותה תמ"א, לא צריכה להיחשב כתוכנית פוגעת ביחס למצב הקודם שלה, לתוכניות הקודמות

גלית פלס גרטל:  ולכן חשוב, זאת ההבהרה שאתם מתבקשים להכניס

בנימין ארדיטי: זה משהו אחר

בנימין ארדיטי:  זה לא קשור

יעקב אשר: תודה

תומר רוזנר: הערה הבאה

יעקב אשר: תודה רבה

גלית פלס גרטל: אוקיי, ההערה הבאה היא לגבי שנתיים

גלית פלס גרטל:  נדרש שהתוכנית המקומית הזאת תאושר תוך שנתיים

תומר רוזנר: אכן

גלית פלס גרטל: אנחנו נמצאים כרגע גם בתקופת בחירות, גם בתקופת מלחמה

גלית פלס גרטל:  שנתיים זה עשוי להיות לא ריאלי, והמועד יהיה מועד של הפקדת התוכנית

גלית פלס גרטל:  זה תוכניות שיחולו, יוגשו בכל הארץ, יחולו על כל, על תחום רחב של הרשות המקומית

יעקב אשר: זה היה צריך להיות שנה וחצי, נתנו לכם שנתיים

יעקב אשר:  כל המוסיף גורע

יעקב אשר:  הלאה

גלית פלס גרטל: אוקיי

גלית פלס גרטל:  עוד שאלה

גלית פלס גרטל:  השאלה היא מה קורה לגבי תוכניות מפורטות חדשות שלא עוסקות רק בממ"דים

גלית פלס גרטל:  תוכניות כמו תוכנית מטבח סעיף 23, תוכנית התחדשות עירונית מכוח חלופת שקד

תומר רוזנר: כן, מה איתן?     

גלית פלס גרטל: עשויות להיחשב כפוגעות ביחס לתמ"א

תומר רוזנר: אכן

יעקב אשר: אכן כן

תומר רוזנר: אכן כן

תומר רוזנר:  התשובה היא כן, הן ייחשבו פוגעות

גלית פלס גרטל: אז השאלה היא איך אפשר למנוע את הדבר הזה

תומר רוזנר: לא כדאי למנוע

יעקב אשר: השאלה אם כדאי למנוע שלא יהיו תוכניות כאלה

גלית פלס גרטל: אנחנו בסוף רוצים לאשר תוכניות שנותנות את כל החבילה של אותה התחדשות עירונית לפי התיקון שהיה לא מזמן לחוק התכנון והבנייה, שמחליף את התמ"א, לפי התמ"א

גלית פלס גרטל:  עכשיו, אני עושה כזאת תוכנית ואני בעצם אהיה חשופה בגלל שאני רוצה להסדיר את זה בצורה מסודרת, לתביעות 197 על פגיעה ביחס לאותה תמ"א 40

גלית פלס גרטל:  למה, אני באמת חושבת שזו גזירה שאין שום סיבה להטיל על הוועדות המקומיות

גלית פלס גרטל:  אני מבקשת שזה יישקל, הדבר הזה

תומר רוזנר: הממשלה אפילו לא הציעה את זה אז אני לא מציע

יעקב אשר: מה?     

תומר רוזנר: הממשלה הציעה שהתוכניות שיהיו מחוסנות מפני תביעות 197 הן תביעות שמטרתן היחידה היא הקמת מרחב מוגן

בנימין ארדיטי: אני יכול להתייחס

יעקב אשר: כן, תתייחס בשנייה

בנימין ארדיטי: כן

בנימין ארדיטי:  קודם כל, רק בהקשר הזה, באמת יש חוסר אחידות בחוק כרגע אם זה מטרתה היחידה או העיקרית

בנימין ארדיטי:  בנוסח הממשלתי זה היחידה

בנימין ארדיטי:  פה גם כתבתם היחידה

בנימין ארדיטי:  בסעיף הקודם שיניתם את זה לעיקרית

בנימין ארדיטי:  אז אני מציע שזה יהיה אחיד

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  יש הבדל בין היטל לבין, זה לא

בנימין ארדיטי: לא, אני מבין שיש הבדל

בנימין ארדיטי:  אני מבין שיכול להיות הבדל, וזה מכוון

תומר רוזנר: זה מכוון, זה לא נעשה בשגגה

בנימין ארדיטי: אוקיי

בנימין ארדיטי:  אבל מטרתה העיקרית זה הרבה יותר פתוח, כן?     

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  לכן פה לא שינינו

בנימין ארדיטי: אבל לגופו של עניין, ואני מדבר כרגע על ההצעה הממשלתית, לצורך העניין, מה שהממשלה הציעה זה מדובר על מטרתה היחידה או העיקרית, כרגע זה היחידה, לצורך הסעיף הזה

בנימין ארדיטי:  זה מהסיבה הפשוטה שככל שיש תוכנית אחרת, נקודתית או לפי סעיף 23, או לא משנה מה, שהיא מציעה עוד דברים

בנימין ארדיטי:  לצורך העניין, היא מציעה עיבוי, כמו תוכנית חיזוק, או תוכנית לשכונה חדשה

בנימין ארדיטי:  במקרים כאלה, כיוון שיש השבחה בצד התוכנית, לעיתים יש פטור, פטור חלקי, יש מה שנקרא, התוכנית תיבחן כמקשה אחת ולא יתחילו לחלק אותה לחלקים חלקים כמו "המרכיב של הממ"ד יחול דין כזה, ופה יהיה כתב שיפוי על המרכיב הזה" – אנחנו לא נצא מזה, אנחנו לא חושבים שזה הגיוני

בנימין ארדיטי:  ולכן החוק יחול על תוכנית שזו מטרתה היחידה בהקשר הזה, של 197

יעקב אשר: אוקיי, תודה

משה סולומון: אבל, ברשותכם, אני מודעת לזה שנכנסתי ויצאתי, אבל זו פקודה שהיא כן חשובה גם לעיריות כגון עיריית אשקלון, ששם יש לה תוכנית יחידה ולא עיקרית

יעקב אשר: דיברנו על זה

משה סולומון: והפיצול של המרכיבים וההיגיון המסדר שהזכיר סגן ראש מטה התכנון הלאומי, לא חלה בעניינה

משה סולומון:  אבל כן חל בעניינה הצדקה לייצר חסינות מפני תביעות 197 גם אם הן פוגעות לעומת מה שתמ"א 40 מעניקה כתפיסה

משה סולומון:  הנחת המוצא של תמ"א 40 זה שהיא לא יכולה לחול באופן שוויוני בכל הארץ, בכל מקום, בכל סוג של רחוב ובית

משה סולומון:  ויכול להיות מצב שעירייה כגון עיריית אשקלון, שיש לה תוכנית יחידה, כל כולה מתעסקת במרחבים מוגנים, היא כן תפגע לעומת מה שתמ"א 40 מעניקה וכן ראוי לתת לה, כן ראוי שהיא תחסה תחת אותה חסינות מפני תביעות 197

משה סולומון:  כי חזקה על התוכנית הזאת, שגם עוברת את האישורים של כל מוסדות התכנון הרלוונטיים, שהשיקולים שהיא שקלה שהיא פגעה לעומת תמ"א 40, היא פגעה בצדק

יעקב אשר: התוכנית שלהם הייתה רק לממ"דים?     

תומר רוזנר: כן, אבל אנחנו לא יכולים עכשיו לדון בתוכנית ספציפית

משה סולומון: כן

משה סולומון:  באשקלון יש תוכנית שהיא רק למרחבים מוגנים

משה סולומון:  והתוכנית הזאת לוקחת בחשבון - - -     

תומר רוזנר: לא יודע מה היא נותנת

תומר רוזנר:  היא עברה את מתכנן המחוז - - -     

משה סולומון: התוכנית הזו לוקחת בחשבון את התוואי של הבנייה הקיימת

תומר רוזנר: שיאשרו אותה עוד פעם

משה סולומון: הקושי שאני מדברת עליו - - -     

יעקב אשר: אני יכול לשאול שאלה – למה עיריית אשקלון בשלוש הישיבות הללו לא עלתה בזום לעניין? זה בסדר שאת מייצגת אותם אבל יש פה פרטים

משה סולומון: אנחנו פנינו למהנדסת העיר

משה סולומון:  אני מזכירה שהעיר אשקלון, חלקה פונתה וחלקה לא פונתה, מה שהופך את הרשות המקומית לפרוסה בארץ, כי היא גם נמצאת במוקדי קליטה, והמצב שלה אפילו הוא אפילו יותר מוקצן - - -     

תומר רוזנר: הוועדה המקומית של אשקלון לא ראתה קושי בכך שהיא תאשר תוכנית למרות חשיפתה לתביעות לפי 197

תומר רוזנר:  ככה אני שומע, שהיא אישרה את התוכנית

משה סולומון: אז אני אומרת שאנחנו פנינו למהנדסת העיר כדי שתציג את הנושא הזה בעצמה

משה סולומון:  לצערנו, היא לא יכלה לעלות

בנימין ארדיטי: בעניין של הפקדה, לרבות 106ב, ואז הם יוכלו לעשות - - -     

תומר רוזנר: שיעשו 106ב

בנימין ארדיטי: לא, אז נחתים - - -     

משה סולומון: לא, אבל היא כבר הייתה בהליך מתקדם

משה סולומון:  בדקתם את זה בפעם הקודמת

בנימין ארדיטי: זה אולי שווה לתת להם

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  את זה אני מוכן לתת

יעקב אשר: אוקיי, נו, נו

תומר רוזנר: בסדר, כשנגיע לסעיף של הזה

יעקב אשר: אה, זה לא הסעיף הזה?     

תומר רוזנר: זה סעיף הוראת המעבר

תומר רוזנר:  הוראת התחילה?      

משה סולומון: תחולה

משה סולומון:  הוראת התחולה

תומר רוזנר: אז כשנגיע לשם, אז גבירתי - - -     

משה סולומון: אבל בדקתם את זה גם בפעם הקודמת ואמרתם שהתוכנית של אשקלון כבר עברה את המועד, ולכן - - -     

תומר רוזנר: גברת סלומון, יש פה הצעה לפתרון שתידון בסעיף הוראת התחולה

משה סולומון: אז אני אציף את זה שוב בהוראת התחולה

תומר רוזנר: בדיוק

תומר רוזנר:  אז יש הערות נוספות לסעיף הפיצויים?     

אפרת ברנד: יש הערות נוסח קלות

תומר רוזנר: נוסח קלות, אז זה נוסח, אז פחות

אפרת ברנד: רק לעניין "יראו קרקע כנפגעת" בסעיף (ג), אז אנחנו נעדיף לומר שלא יחול, זאת אומרת לא להכריע בעניין הפגיעה אלא להגיד שיחול סעיף קטן (ב)

תומר רוזנר: אוקיי

אפרת ברנד: נראה לנו נכון יותר

אפרת ברנד:  לגבי סעיף (1) ו-(2), לתמ"א יש מרכיב נוסף של מרווח בין בניינים שהוא לא מצוין פה, אז נכון אולי פשוט להיוותר עם האמירה המהותית של סעיף קטן (2), ולא עם סעיף (1), כי אז תצטרך, גם צמצום מרווח בין בניינים יכול להיות פגיעה

אפרת ברנד:  אז יכול להיות שנכון יותר להישאר עם האמירה המהותית של סעיף קטן (2)

אפרת ברנד:  וב-(2) במקום להגיד להשפיע השפעה של ממש, לכתוב "להכביד הכבדה של ממש", כי השפעה יכולה גם לנגוע למגרשים גובלים

אפרת ברנד:  שאתה מטייב את האפשרות פה אבל משפיע

אפרת ברנד:  אז זה באמת נוסח כרגע

תומר רוזנר: אוקיי

תומר רוזנר:  צריך לשקול את זה, בסדר

יעקב אשר: בסדר, אבל אם זה יתוקן זה יתוקן בנוסח

תומר רוזנר: בנוסח שמוצע, כן

יעקב אשר: הלאה

יעקב אשר:  מה עוד נשאר לנו אם בכלל?     

תומר רוזנר: אני מבין שאין הערות נוספות לעניין, אז אנחנו נעבור לסעיף הבא שהוא בנושא היטל השבחה

תומר רוזנר:  הפטור מהיטל השבחה

תומר רוזנר:  בעצם המטרה שלו היא להבהיר שהפטור שקיים היום, שהוא רק לעצם הקמת הממ"ד או שיפורי המיגון, יחול גם על, מכיוון שהתוכניות, התוכניות הזו, תוכנית המתאר הארצית או התוכניות שיבואו במקומה, מדברות על זכויות מוקנות, והיה עלול להישמע שיחשבו את הזכות הזאת כזכות שמחייבת בהיטל השבחה – מוצע לפטור את התוספת הזאת

יעקב אשר: דיברנו על זה בישיבה הקודמת

תומר רוזנר: אבל אנחנו צריכים להקריא

יעקב אשר: לא

יעקב אשר:  זה הוקרא הישיבה הקודמת, לא?     

תומר רוזנר: זה הוקרא? לא

רעות בינג: לא, גם עשינו כאן איזשהו תיקון קטן

תומר רוזנר: אז תקריאי

יעקב אשר: כן, הערות?     

משה סולומון: אני מבקשת לוודא

משה סולומון:  הסיפא הזאת שבשל תוכנית שמטרתה העיקרית היא קביעת הוראות לבניית מרחב מוגן - עדיין הפטור מתייחס למרחב המוגן, הוא לא מתייחס לכל מה שקובעת התוכנית, מכוח התוספת

תומר רוזנר: כן, בהחלט

משה סולומון: נכון? אני מבקשת לוודא את הנקודה

תומר רוזנר: כן, כן

תומר רוזנר:  זה אני חושב שזה עולה

תומר רוזנר:  אנחנו נוודא שזה עולה מהנוסח, אבל זאת הכוונה

משה סולומון: תודה

משה סולומון:  כי אני יודעת שזה הרישא של סעיף 19(9), אבל עכשיו, תודה רבה, בקיצור

תומר רוזנר: הסעיף הבא הוא סעיף טכני שמתקן הפנייה - - - אה, יש לכם הערות?     

בנימין ארדיטי: יש לנו הערה

בנימין ארדיטי:  אני לא בטוח אפילו למה התכוונתם

בנימין ארדיטי:  כפי שהערתי קודם, בנוסח הממשלתי כתבנו "מטרתה היחידה"

בנימין ארדיטי:  ואתם שיניתם, רק פה ולא ב-197, ל"מטרתה העיקרית"

בנימין ארדיטי:  אני מבין שזה מכוון, לצורך העניין, למרפסת וכיוצא בזה

בנימין ארדיטי:  אבל אין פטור, הפטור מהיטל השבחה הוא רק למרחב המוגן

תומר רוזנר: רק למרחב מוגן

תומר רוזנר:  נכון

בנימין ארדיטי: למען הסר ספק

תומר רוזנר: בהחלט

תומר רוזנר:  ואם צריך להבהיר את זה בנוסח אז צריך להבהיר את זה בנוסח, אבל הכוונה היא שהפטור הוא רק למרחב מוגן

בנימין ארדיטי: זאת אומרת שגם אם יש תוכנית שמטרתה העיקרית היא בניית מרחב, הפטור גם במכר, שלזה התכוון המחוקק, הוא אך ורק על המרכיב של המרחב המוגן ולא על המרכיב של המרפסת

תומר רוזנר: בהחלט

בנימין ארדיטי: זה לא משתמע מהנוסח

תומר רוזנר: אז אנחנו נצטרך להבהיר את זה

משה סולומון: אבל מה לגבי תוכניות מכוח תיקון 139 זה בסוף היה? החלופה לתמ"א 38

משה סולומון:  שם כן נקבע שיש חבות בהיטל השבחה בשיעורים מסוימים

משה סולומון:  עכשיו אנחנו נמצאים בסיטואציה שאנחנו גורעים את החבות שקבענו מכוח החלופה הזו במסגרת התיקון שכאן?      

בנימין ארדיטי: לא, לא

תומר רוזנר: חלילה

משה סולומון: זה טוב

משה סולומון:  כבר טוב "חלילה"

משה סולומון:  שואלת, אף פעם לא חושדת

יעקב אשר: אוקיי, תרגיעו לי אותה

משה סולומון: כן, בבקשה

יעקב אשר: תומר, בבקשה

בנימין ארדיטי: אם הבנתי את השאלה, שוב, מה שנקרא חלופת שקד – תיקון 139 – החוק קבע ברירת מחדל של 25% היטל השבחה, וזה חל שם גם בהיתר וגם במכר

בנימין ארדיטי:  אנחנו, התיקון כרגע מכוון אך ורק למצב שיש פטור מלא בדרך של היתר, או פטור מהיתר

בנימין ארדיטי:  זה המצב החוקי הקיים היום

בנימין ארדיטי:  ובגלל שאין פטור במכר, אנחנו לא רוצים שבעקבות התמ"א של המיגון, או תוכניות שדומות לה שזו מטרתן היחידה או העיקרית, תהיה חבות במכר

בנימין ארדיטי:  כלומר, לצורך העניין, הממשלה כתבה את זה על תמ"א של המיגון, שלא יגבו במכר על התמ"א של המיגון

משה סולומון: נכון

בנימין ארדיטי: להשוות את המצב שיש פטור בהיתר שיחול גם במכר

בנימין ארדיטי:  כמו שדיברנו

בנימין ארדיטי:  זו הכוונה

בנימין ארדיטי:  זה לא נוגע בכלל לתוכנית שתקודם לפי תיקון 139, כי זה לא מטרתה היחידה וגם לא העיקרית

משה סולומון: העיקרית? זהו, זה לא מטרתה העיקרית גם?     

בנימין ארדיטי: גם לא העיקרית

תומר רוזנר: בוודאי

תומר רוזנר:  מטרתה העיקרית היא - - -     

משה סולומון: חיזוק מבנים מפני רעידות אדמה, כך כתוב מפורשות בתיקון

משה סולומון:  לכן אני שואלת

תומר רוזנר: לכן זאת לא מטרתה העיקרית

תומר רוזנר:  אנחנו נעבור לסעיף 5?      

רעות בינג: עכשיו אנחנו ב-7, בתחולה

יעקב אשר: טוב, בתחולה זה בסדר?     

משה סולומון: לא, הייתה הערת אשקלון ונאמר לי שנמתין

משה סולומון:  המתנו

תומר רוזנר: שמענו שלמינהל התכנון יש הצעה בהקשר הזה

בנימין ארדיטי: לא, אנחנו רוצים לנסות לעזור להם

בנימין ארדיטי:  שוב, הם לא עלו בזום, אבל כיוון שהתוכנית שלהם כבר הופקדה והיא בעצם כבר אושרה והם מחכים לכניסה לתוקף, ככל שהם ימצאו לנכון שלא יחולו עליהם הוראות, הפטור של 197 יחול גם על התוכנית שלהם, לפי הנוסח כרגע הוא לא יחול והם יהיו חשופים לתביעות בגלל שהם כבר הפקידו את התוכנית

בנימין ארדיטי:  אז אם הם ירצו להימנע, 106ב, ואז לכתוב פה בחוק "הופקדה לעניין סעיף זה הליך לפי 106ב, יראו כהפקדה", כן

בנימין ארדיטי:  יש את זה בחוק המטרו

תומר רוזנר: כן, כן, כן

תומר רוזנר:  זה בסדר גמור

משה סולומון: כלומר, בשלב שבו התוכנית נמצאת עדיין אפשר להפקיד לפי 106?     

תומר רוזנר: זה בסדר

תומר רוזנר:  אם זה עוזר להם, סבבה

משה סולומון: כלומר, הם עדיין בשלב שהם יכולים לבצע הפקדה לפי 106 ואז בעצם זה יאפשר להם להנות מהחסינות הזאת מפני תביעות 197?     

בנימין ארדיטי: זה עדיין נחשב שינוי נסיבות וכולי

בנימין ארדיטי:  בקיצור, יש הצדקה, הם יכולים לעשות דיון ואז יחול עליהם

תומר רוזנר: לא, זה יחול מהם, שוב, כפוף להוראות סעיף קטן (ג) החדש

תומר רוזנר:  זאת אומרת, שאם הם ירצו חסינות על הוראות שכפי שאני שומע מחמירות על הוראות התמ"א לפי מה שאני שומע, אז הם יצטרכו את האישור של מתכנן המחוז

יעקב אשר: כמו שהגדרנו

תומר רוזנר: כמו שהגדרנו, כן

משה סולומון: ההסדר שדובר בו

יעקב אשר: כן, כן

יעקב אשר:  אוקיי

יעקב אשר:  אני רוצה רגע לחזור, יש עוד משהו, רעות?     

רעות בינג: לא

תומר רוזנר: סיימנו

יעקב אשר: אוקיי, אז אני רוצה רגע לחזור למשהו שדיברנו עליו בדיון הקודם, לגבי הרגולרי

תומר רוזנר: רוחב החדר, כן

יעקב אשר: רוחב החדר

יעקב אשר:  אמר ראש מטה התכנון ש–?     

בנימין ארדיטי: שהוא ימליץ בפני המועצה הארצית שבעצם, לעניין, שוב, אני רוצה לדייק כי זה חשוב לדייק, כי יש שני מצבים

בנימין ארדיטי:  יש תוכנית אחרי התמ"א, שדיברנו עליהן פה בסעיף 200, שיתקנו את התמ"א, דייקו אותה וכולי, על זה דיברנו ואפשר לדבר גם על זה

בנימין ארדיטי:  זה עניין אחר

יעקב אשר: לפני?     

תומר רוזנר: שנייה

תומר רוזנר:  תתחיל מהתמ"א ואחר כך

תומר רוזנר:  אתה מבלבל

בנימין ארדיטי: המצב הראשון, אפרת תוכל להרחיב, זה בעצם שהתמ"א קובעת ככלל שעד שני מטר זה זכות מוקנית, אבל אם אי אפשר למקם את הממ"ד בשני מטר אז מותר חריגה של עד מטר

בנימין ארדיטי:  זה הכלל המנחה

בנימין ארדיטי:  ואז עלתה השאלה מה זה אי אפשר

בנימין ארדיטי:  מה זה אי אפשר בשני מטר? אפשר נקניק בשני מטר

בנימין ארדיטי:  האם זה נחשב אפשר או אי אפשר

בנימין ארדיטי:  זאת הייתה השאלה שהתחדדה שוב ושוב ושוב

יעקב אשר: אוקיי, הלאה

בנימין ארדיטי: בעניין הזה הציע ראש מטה התכנון שהוא יציע בפני המועצה הארצית שהרוחב בין הקירות, זאת אומרת רוחב נטו של פחות משני מטר, וצפונה, שוב, לא דייקנו ואנחנו לא יודעים את המספר, אבל מעבר לשני מטר

יעקב אשר: כן, מעבר לשני מטר

בנימין ארדיטי: אם זה פחות משני מטר זה לא נחשב שאפשר להקים

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, לצורך ההוראה הזו - - -     

תומר רוזנר: אוקיי

תומר רוזנר:  זאת אומרת שאז יתנו לו את האפשרות בין 2 ל-1 לחרוג לפי הצורך

בנימין ארדיטי: לחרוג מעבר

תומר רוזנר: עד שיגיע ל-2

יעקב אשר: נכון

תומר רוזנר: בסדר, מצוין

תומר רוזנר:  עכשיו, מה קורה עם תוכנית עתידית? עכשיו אנחנו מגיעים למה שהתחלת פה בתוכנית עתידית

יעקב אשר: תוכנית עתידית

בנימין ארדיטי: עכשיו יש עוד נושא שהוא נושא אחר, ולדעתי החוק כבר פתר אותו אבל אפשר לדבר עליו

בנימין ארדיטי:  כמו שאמרנו, המועצה קבעה מה שקבעה ונתנה זכות, סמכות, לכל וועדה מקומית לדייק, לטייב וכולי

יעקב אשר: לדייק, לטייב ולא לחסל

בנימין ארדיטי: רגע, בהחלט ייתכן שוועדה מקומית תגיד באזורים מסוימים - - -     

יעקב אשר: לא שהוועדות יכולות לחסל, גם לא מהנדסי הערים

בנימין ארדיטי: אגב, כמו שהתמ"א עצמה לא חלה באזורים לשימור וכולי, אז אשקלון ראתה לנכון, למרות שהצורך שלה בממ"דים הוא אקוטי ולמרות שזה לא להחיל את זה בסביבה החופית

בנימין ארדיטי:  וכל ועדה, לפי שיקול דעתה, אני לא נכנס ולא יודע

בנימין ארדיטי:  לא יודע מה נכון ומה לא נכון

בנימין ארדיטי:  אנחנו בכלל לא פה כדי לשפוט

יעקב אשר: החוף יהיה חוף, הגלים יתנפצו והתושבים ימותו

יעקב אשר:  רואה לנכון, הוועדה

משה סולומון: נניח שעיריית אשקלון עשתה את הדברים משיקולים נכונים

משה סולומון:  ראש העיר לא ידעו כאדם שלא נלחם למען התושבים שלו, לרבות בוועדות בכנסת

תומר רוזנר: בלי תעמולת בחירות בבקשה

יעקב אשר: זה א', ו-ב' הוא גם ידוע כאדם פרקטי

משה סולומון: לא תעמולה בשום צורה

משה סולומון:  הוא צועק ומגיע לוועדות

יעקב אשר: הוא ידוע גם כאדם פרקטי, אז אמרו לו "נלך למועצה ארצית וזה"

יעקב אשר:  טוב, לא משנה, אני לא מתערב

בנימין ארדיטי: בקיצור, מה שאני מתכוון להגיד זה שבעצם תוכנית עתידית תהיה חשופה ל-197 אם היא מחמירה לתמ"א, אלא אם כן היא עמדה בכל הסעיף שהקראנו הרגע, שזה מתכנן המחוז ויו"ר הזה ובשים לב לכדאיות הכלכלית וכולי

תומר רוזנר: אם אתה אומר שאתה מאפשר את הדבר הזה במסגרת החריג שאמרנו, שהוא נוגע לעניין הפיצוי, שהוא מבחינתך מספיק - - -     

יעקב אשר: זה עשינו

יעקב אשר:  זה התרופה שעשינו

תומר רוזנר: נכון, אבל זו התרופה שעשינו לעניין הפיצויים

תומר רוזנר:  אבל לא קבענו הוראה מוחלטת

בנימין ארדיטי: זאת אומרת, תרצה הוועדה ותגיד "אוקיי, כל כך חשוב לי זה", והיא לא תעבור את המחסומים של המתכנן והיו"ר, היא תהיה חשופה ל-197

בנימין ארדיטי:  ואני מניח בסבירות גבוהה מאוד שזה לא יקרה

אפרת ברנד: אבל המחסום הזה קיים לא רק בחוק, הוא קיים גם בתמ"א

אפרת ברנד:  גם התמ"א, כרגע לפי המצב, דורשת את אישור מתכנן המחוז לתוכנית שמכבידה על האפשרות להקים ממ"דים

בנימין ארדיטי: זאת אומרת, לא בהקשר של פיצויים

אפרת ברנד: זה לא רק 197, זה הוראה שקיימת

אפרת ברנד:  המשוכה הזו שצריך לעבור קיימת גם בתמ"א

תומר רוזנר: אתה יכול לקבוע הוראה פוזיטיבית בחוק

משה סולומון: זה אחד מהדברים שפרסמתי לגביו 106

יעקב אשר: הלאה

תומר רוזנר: אז אנחנו בעצם מוחקים את הסעיף המוצע לשביעות רצונו של סגן ראש מטה התכנון, שנחרד

יעקב אשר: בני, הרווחת את לחמך, מה שנקרא

יעקב אשר:  את פתיתי לחמך

יעקב אשר:       אני רוצה רגע להעלות את נציג פיקוד העורף

יעקב אשר:  משה איתנו? משה שלמה, או שהוא נכנס לממ"ד?      אנחנו קידמנו את הנושא לחקיקה לגבי הסיפור של ה-3, תוספת מים, שירותים וכולי

יעקב אשר:  אני לא רוצה להיכנס למקלחת כי ההוא יגיד אמבטיה והוא יגיד זה

יעקב אשר:  אני מדבר על דברים בסיסיים בשביל לחיות בתוך הזה

יעקב אשר:  איך אומרים? עקפנו אתכם בצומת מתוך תקווה, שגם אמרת את זה בוועדה, שבהמשך הדרך אתם תבחנו לתקנן את זה אצלכם כחלק מהזה

יעקב אשר:  אל תהנהן בראשך, תגיד "כן", כי הפרוטוקול לא רואה הנהון

תומר רוזנר: יש לזה כבר שם, לממ"ד עם השירותים

יעקב אשר: איך?     

תומר רוזנר: יש לזה שם חדש

יעקב אשר: ארז מלול

תומר רוזנר: ממ"ש – מרחב מוגן משפחתי

יעקב אשר: אני אומר לכם, אני חושב שבסטנדרטים של עוד כמה שנים, יגידו "וואו, למה לא חשבו על זה קודם", לדעתי

יעקב אשר:  אבל אני מקווה שאני מתבדה

יעקב אשר:  לפחות לפי הערכות המודיעין שיש לי עכשיו, אם אפשר לסמוך עליהן

יעקב אשר:       אני שואל שאלה – אנחנו קבענו כאן, בני, קבענו 7 ק"מ ו-9

יעקב אשר:  כי את זה אנחנו מכירים מהחדשות, או קצת מהחקיקה גם כן

יעקב אשר:  השאלה אם לא היה צריך טיפה להפעיל יותר מחשבה בעניין הזה

יעקב אשר:  כי אני לא רוצה לתת את זה לכל הארץ

יעקב אשר:  אין צורך כרגע בכל הארץ

יעקב אשר:  כי יש פה הטבה של פטור מהיטל השבחה, מטרים של בנייה וכולי

יעקב אשר:  בסדר, השאלה אם ה-7 ו-9 הם רלוונטיים פה או שיש מספרים אחרים שיותר נכון יהיה לומר אותם? אני בודק את זה ברגע האחרון, מה שנקרא

משה שחל: אז אני רגע, ברשותך, כבוד יושב הראש, אני רגע אתייחס

משה שחל:  למרות שאמרתי שמי שאמור לקבוע את הקריטריון זה שר הביטחון

יעקב אשר: שר הביטחון

משה שחל: הבנתי שהועברה פנייה, וזה גם יגיע ויחלחל אלינו ואנחנו ניתן את ההתייחסות

משה שחל:  אני רק אדייק ואגיד לגבי 7 ק"מ ו-9 ק"מ, יש הגבלה לצו ראש הג"א ליישובים קדמיים שהם תואמים לאותם מספרים

משה שחל:  עכשיו, אני לא אומר את זה כרגע בתור קביעה אבל ראוי לכשזה יתקבל לעשות התאמה לאותה רשימה

משה שחל:  לרשימה שבעצם ראש הג"א קובע אותם כיישובים קדמיים

משה שחל:  אבל, שוב אני אומר ומסייג, רק לאחר שתתקבל הדירקטיבה המאושרת של שר הביטחון לנושא

יעקב אשר: למה? אני יכול להשתמש ברשימה בלי הדירקטיבה שלכם

משה שחל: אתה יכול

משה שחל:  אתה יכול

תומר רוזנר: אני לא כל כך הבנתי

תומר רוזנר:  רשימה שהיום מופיעה כיישובים קדמיים, זה הקריטריון שלה?     

משה שחל: יש צו ליישובים קדמיים שראש הג"א רשאי לקבוע ולעדכן מעת לעת, שהיא בעצם מסווגת את התכן ההנדסי, המיגוני, של היישובים הקדמיים למול היישובים העורפיים

תומר רוזנר: כן

משה שחל: היום בעצם ממ"ד שנבנה באזור קדמי הוא שונה לאור ממ"ד שנבנה ביישוב עורפי

משה שחל:  מהסיבות של האיום עצמו

משה שחל:  בסדר?     

תומר רוזנר: כן

משה שחל: עכשיו, שוב אני אומר ומסייג, לא נקבעה שום החלטה משר הביטחון לדבר הזה

משה שחל:  אני לא יכול כרגע להמליץ גם

משה שחל:  אני רק אומר, אני בעצם מביא לידי הוועדה את זה שקיימת רשימה של ראש הג"א של אלוף פיקוד העורף - - -     

תומר רוזנר: לא, אבל השאלה אם הרשימה הזאת, אני רוצה להבין – הרשימה שאתה מדבר עליה היא הרשימה שמדברת מבחינה מהותית על היישובים שנמצאים 9 ק"מ מהצפון ו-7 מזה? זו הרשימה?     

משה שחל: כן, אמת

יעקב אשר: זו הרשימה כרגע, הבנתי

יעקב אשר:  אה, אז מה שהוא אומר, הבנתי

תומר רוזנר: אז למה שלא נעשה בדרך של הפנייה וזהו?     

יעקב אשר: אז יכול להיות שבדרך של הפנייה

בנימין ארדיטי: לא, שוב, השאלה, היא יכולה להתעדכן מעת לעת – אני מבין וזה - - -     

יעקב אשר: לא, זה יכול לבלבל פה את העסק כי זה יכול להוריד יישובים ואז פתאום אתה - - -     

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  אין אופציה כזו

יעקב אשר: אני לא יודע

בנימין ארדיטי: זה רק יורחב ולא ייתן - - -     

משה שחל: אני מציע, שוב אני אומר, כבוד יושב הראש, לא ניתן כרגע להפנות לשם כי עדיין אין דרישה לדבר הזה משר הביטחון

יעקב אשר: הבנתי

יעקב אשר:  אוקיי

משה שחל: אני מעדיף - - -     

יעקב אשר: קיבלתי תשובה, משה

יעקב אשר:  משה, קיבלתי תשובה, והשאלה השנייה שלי, המשלימה, כי ציפיתי לתשובה בערך כזו, שאימצנו את ה-7 ו-9 כרגע כי זה מה שאנחנו כולנו יודעים, אבל אני כן רוצה לדעת מה שיקול דעתכם, שיקול דעתו של השר כמובן, כשתשבו על העניין הזה, לדעתי אתם צריכים לעשות בדיקה באמת לאיזה גבולות גזרה אתם רוצים לקחת את זה

יעקב אשר:  ואז בעצם מה שעשינו היום בחוק, אתם יכולים לעשות את זה לבד בתקנות אצלכם ונוכל להתקדם עם זה קדימה גם כן

יעקב אשר:  זאת אומרת שכרגע, החוק הוא זמני לצורך העניין הזה, עד שתתקבל החלטה שלכם

יעקב אשר:  אמת?     

משה שחל: אמת, כן

גלעד ארדן: רגע, רגע

גלעד ארדן:  קובעים את זה כהוראה עד שיתקינו את התקנות?     

יעקב אשר: לא, לא, לא

יעקב אשר:  זה יבוא עם זה ביחד

גלעד ארדן: זאת אומרת, נצטרך לתקן אחרי זה את החוק?     

יעקב אשר: אני לא חושב

תומר רוזנר: על מה?     

יעקב אשר: אם הם יוסיפו אצלם, השר, אני לא זוכר את ההגדרות - - -     

גלעד ארדן: בתקנות ההתגוננות יכניסו את מה שאנחנו כתבנו בחוק

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  שנייה, שנייה

תומר רוזנר:  אם הם יכניסו את זה כחובה, שזה על הפרק, אז זה ייחשב חלק משטחו המזערי של ממ"ד

תומר רוזנר:  כי זאת תהיה חובה

תומר רוזנר:  ואז זה נכנס בחוק ללא צורך בתיקון

יעקב אשר: ואז התיקון הזה יישאר אות מתה בגלל שזה השתנה

גלעד ארדן: כן, זה גם אפילו תהיה קצת סתירה כי כתוב פה , פה זה מרחב - - -     

יעקב אשר: אז איך?     

גלעד ארדן: אבל בסדר

גלעד ארדן:  כשהם יתקנו נתקן

יעקב אשר: הבנתי

משה שחל: במידה ותהיה כוונה כזאת אנחנו, מן הסתם, נעדכן

יעקב אשר: טוב, אוקיי

יעקב אשר:  מישהו רוצה מהזום, אמרת לי? אוקיי

תומר רוזנר: בעצם סיימנו את הדיון בחוק

יעקב אשר: רגע, עכשיו אנחנו רוצים לדעת לגבי?     

תומר רוזנר: לגבי התקנות

תומר רוזנר:  אז אני אומר

תומר רוזנר:  סיימנו את הדיון בהוראות הצעת החוק

תומר רוזנר:  יחד עם זאת - - -     

יעקב אשר: אתה יכול להוריד את פיקוד העורף

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  הוא דווקא חייב לשמוע

תומר רוזנר:  חשוב מאוד שהוא ישמע

יעקב אשר: אה, הוא יצא הרגע

תומר רוזנר: מעבר לחסמים שאנחנו מסירים בחקיקה ראשית, מרבית החסמים או חלק גדול מהם, אני לא רוצה לכמת, יהיה צורך בתיקון נרחב לתקנות שעוסקות בעיקר בנושא של רישוי מקוצר, אך לא רק, גם תקנות רישוי בנייה, שהיום יש ביניהן אפילו סתירה מסוימת בנושא של הממ"דים

תומר רוזנר:  ויש צורך לעשות שורה של תיקונים שהעלנו בפני מינהל התכנון ומטה התכנון

תומר רוזנר:  ובעצם בהבנה משותפת הם ייבחנו ויושלמו בתקופה שתכף נשמע מה מינהל התכנון מציע בעניין הזה

תומר רוזנר:  אבל אני חושב שכדאי שהוועדה תדע על אילו תיקונים מדובר

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  בני, בבקשה, לפרוטוקול

בנימין ארדיטי: כן

בנימין ארדיטי:  יאשי, אם תוכל להשלים אותי בנוגע לתקנות הראשונות

בנימין ארדיטי:  אז כמו שאמרנו, תקנות הפטור עברו על ממ"ד

בנימין ארדיטי:  יש כרגע תקנות למוסדות חינוך עד שתי קומות בפטור מהיתר שכבר הועברו לשר, מה שיאשי דיבר עליו קודם

בנימין ארדיטי:  יש מבני ציבור ומוסדות חינוך מעל שתי קומות, שזה יהיה ברישוי מקוצר

בנימין ארדיטי:  שוב, את זה אני לא יודע להגיד אבל זה אפילו פחות מחודש, נכון?     

יאשי סער: למבני ציבור נוספים?     

בנימין ארדיטי: מעל שתי קומות

בנימין ארדיטי:  ברישוי מקוצר

יאשי סער: זה בתוך חודש בערך

תומר רוזנר: כן, הכל בתוך חודש

בנימין ארדיטי: אז הכל בתוך כחודש, כן

בנימין ארדיטי:  הוספת ממ"דים למבנה הטעון חיזוק, אנחנו עשינו כמה ישיבות על זה

בנימין ארדיטי:  האם צריך תיקון תקנות? כנראה שלא

בנימין ארדיטי:  אם זה מבנה, ישיבות שהיו פה עם ישראל דוד וכולי

בנימין ארדיטי:  שזה יהיה בניין בפני עצמו ואז לא תהיה חובה

בנימין ארדיטי:  אנחנו נוציא הבהרה בעניין הזה

בנימין ארדיטי:  אני לא חושב שיש צורך בתקנות

בנימין ארדיטי:  יש צורך בתקנות רק אם יוצא לחייב את הנתיכים אז כרגע - - -     

תומר רוזנר: לא, אני חושב, כפי שדיברנו, אמרנו שאנחנו חושבים שיש צורך בתקנות במובן הזה - - -     

בנימין ארדיטי: שלא תהיה חובה, אפשרות לחייב

בנימין ארדיטי:  כמובן שאין חובה כזאת

בנימין ארדיטי:  שהמהנדס לא יוכל לחייב

תומר רוזנר: לא, שיהיה ברור שמה שמחייב בעניין הזה זה הצהרת עורך הבקשה או מתכנן השלד, לצורך העניין

בנימין ארדיטי: זאת אומרת, אם הוא מצהיר שזה מבנה בפני עצמו אז הוא לא חייב לחזק

בנימין ארדיטי:  נקודה

תומר רוזנר: כן, נגמר

תומר רוזנר:  ועל זה אתה תשקול אם צריך לתקן את התקנות בשביל זה או לא

בנימין ארדיטי: כן, לדעתי מספיקה הנחייה, אבל בסדר

תומר רוזנר: הנחיות לא מחייבות אף אחד

בנימין ארדיטי: כן, אבל זה הצהרה לדין

בנימין ארדיטי:  זה משהו מובן מאליו

תומר רוזנר: בסדר, תשקול

בנימין ארדיטי: הוועדה פה ביקשה, וזה משהו שאנחנו בוחנים בחיוב אבל אני לא רוצה להתחייב שזה יהיה בתוך חודש, קליטת בקשה לממ"דים ברישוי מקוצר

בנימין ארדיטי:  היום זה עשרה ימים וביקשו לתקן את זה לחמישה ימים

בנימין ארדיטי:  נושא נוסף שאנחנו כן - - -     

יעקב אשר: לא אמרת שסגרתם על חודש?     

בנימין ארדיטי: לא, שוב, זה כי עובדים על כל הזה

בנימין ארדיטי:  ואני אגיד כבר עוד דבר שהוא יותר משמעותי והוא גם קשור לזה, והוא יכול להיות איזשהו תיקון למערכת רישוי זמין, שאני אשמח שיאשי יתייחס לצפי בעניין הזה

בנימין ארדיטי:  הריג'קטים, הפינג-פונג, איך שלא נקרא לזה

בנימין ארדיטי:  שיהיה פעם אחת

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, שלא יעברו שורה-שורה ויגידו לו על כל שורה זה

בנימין ארדיטי:  שתהיה פעם אחת, ואחרי זה זה נקלט, וידחו את זה אם זה לא נקלט בפעם השנייה

בנימין ארדיטי:  את זה גם הוועדה ביקשה, ואנחנו רואים בזה תיקון חשוב באופן עקרוני לכל בקשה להיתר

בנימין ארדיטי:  אבל זה קצת מצריך עבודה ברמה המחשובית, היא קצת מאתגרת

תומר רוזנר: לא, אני אומר בהקשר הזה שגם צריך לשים לב למה שדיברנו בנושא של הגורמים המאשרים, זה חלק מהעניין

תומר רוזנר:  זאת אומרת, קליטת בקשה זה כשכבר יש לך את כל האישורים

בנימין ארדיטי: כן, אבל פה זה בעצם אותה רשימה שמופיעה בתקנות רישוי מקוצר כקליטה לבקשה, יש טענות, שוב, חלילה לא זה, יש ועדות שפועלות כראוי וכדין, אבל יש טענות שזה ממש פינג-פונג

בנימין ארדיטי:  "אני משלים את זה ואז אומרים לי שחסר גם את זה, ואז משלים את זה והיה חסר גם את זה"

בנימין ארדיטי:  כמובן שאת הדבר הזה צריך וחייבים למנוע

בנימין ארדיטי:  נתחיל עם זה בממ"דים ונרחיב את זה, בעזרת השם, לכל בקשה להיתר

יעקב אשר: הלאה

בנימין ארדיטי: על מבואה לממ"ד דיברו פה

בנימין ארדיטי:  הסיפור של גורמים מאשרים וגורמים מוסרי מידע, דיברנו עליו באריכות

בנימין ארדיטי:  אישור תחילת עבודות ותעודת גמר – הוועדה ביקשה שנבדוק

בנימין ארדיטי:  אז לפי מיטב בדיקתנו, המצב המשפטי, נכון להיום, ושוב ייתכן שיהיה תיקון מבהיר בתקנות, אבל אין צורך כרגע לתקן את התקנות או את החוק ולקבוע פטור מאישור תחילת עבודות או פטור מתעודת גמר לממ"ד

בנימין ארדיטי:  כי לפי נוסח התקנות התקף, בהליך של פטור מהיתר זה כמובן לא רלוונטי, אבל גם בהליך של רישוי מקוצר, לפי תקנה 2ג לתקנות הרישוי המקוצר לא חלים הפרקים שעוסקים באישור תחילת עבודות בתעודת גמר, והמשמעות הישירה של זה היא שאין צורך באישור תחילת עבודות או בתעודת גמר

תומר רוזנר: לא, לגבי אישור תחילת עבודות, לפי עקרון הבטלות היחסית הפטור הזה, לדעתי, בתוקפו עומד

תומר רוזנר:  למרות שהוא נחקק בשעתו בחוסר סמכות

תומר רוזנר:  אבל כיוון שההסמכה ניתנה בדיעבד אז אפשר לראות בכך הכשרה של הפטור מאישור תחילת עבודות, בהקשר הזה

תומר רוזנר:  אם כי יש מקום לשקול שהפטור הזה לא יהיה כל כך גורף כמו שהוא כרגע

תומר רוזנר:  אבל זה כבר פחות נוגע

תומר רוזנר:  ולגבי תעודת גמר, בוודאי שראוי לשקול שלא לפטור מהוראות שקבועות בפרק של תעודת גמר, כגון מינוי אחראי לביקורת ביצוע

יעקב אשר: כן, אבל אנחנו פחדנו ממה שהפכו את זה להיות

תומר רוזנר: לא, לא, שנייה

תומר רוזנר:  אני מדבר על מה שדיבר עורך דין ארביב לגבי הסיפור של הפטור שקיים היום בתקנות

תומר רוזנר:  הפטור הוא תחולה של פרק שלם בתקנות רישוי, שלא בטוח שצריך לפטור מכולו

תומר רוזנר:  זה לשיקול דעת של גורמי המקצוע, כמובן

תומר רוזנר:  אבל לגבי תעודת הגמר – הפטור מתעודת גמר שמופיע כאן, ספק אם הוא נעשה בסמכות

תומר רוזנר:  ולכן, צריך, לדעתנו, לקבוע הוראה מפורשת בתקנות שיהיה איזשהו מסמך, בין אם הוא נעשה על ידי עורך הבקשה ובין אם הוא נעשה על ידי איזשהו גורם אחר

יעקב אשר: שרק הוא ולא בלתו

תומר רוזנר: שזה תעודת גמר

יעקב אשר: זה הדברים היחידים שאי אפשר לבקש

תומר רוזנר: שזה תעודת גמר

משה סולומון: אם אפשר, אז אני מזכירה שבדיונים שקיימנו דיברנו לא על תעודת גמר, כמובן, אלא על צורך ביידוע הוועדה המקומית על סיום ביצוע עבודות, לרבות מפה מצבית ותיעוד מהסוג הזה

תומר רוזנר: דרישה נכונה

משה סולומון: כך דיברנו, וזה משהו שהיה בדיונים, במדוכה

תומר רוזנר: לא, בסדר

תומר רוזנר:  אני אומר שצריך לתקן את התקנות בהקשר הזה

יעקב אשר: מה תגובתך לגבי תיקון התקנות בנושא הזה? מה שהציע תומר, אני חושב שזה הדבר הכי נכון

תומר רוזנר: גם לטובת הרשות המקומית, היא גם צריכה לדעת שנבנה פה ממ"ד

יעקב אשר: יש דברים שבאמת הם צריכים לדעת

משה סולומון: כי דיברנו על זה שיש תשתיות, ודיברנו על זה שיש מיקומים, ודיברנו על זה שאנחנו צריכים לדעת איך הדברים בוצעו

משה סולומון:  על כל הדברים האלה דובר

בנימין ארדיטי: אני לא חושב שיש ויכוח על זה

בנימין ארדיטי:  כמובן שבפטור מהיתר יש יידוע

תומר רוזנר: על אחת כמה וכמה

בנימין ארדיטי: נכון

משה סולומון: בדיוק

בנימין ארדיטי: וראוי שזה יהיה גם שם

משה סולומון: נכון

בנימין ארדיטי: אבל למען הסר ספק, אני לא חושב, ואני נאלץ לחלוק על הייעוץ המשפטי של הוועדה – אני לא חושב שתקנות לעניין תעודת גמר הותקנו בחוסר סמכות

בנימין ארדיטי:  החוק לא מחייב בעצם תעודת גמר, בכלל

בנימין ארדיטי:  אין הוראה בחוק שכל בקשה להיתר תסתיים בתעודת גמר

בנימין ארדיטי:  ממש לא

יעקב אשר: בפרקטיקה היום

בנימין ארדיטי: לא, לא

בנימין ארדיטי:  החוק לא אומר את זה

בנימין ארדיטי:  החוק מדבר על חיבור לחשמל

בנימין ארדיטי:  לא משנה, זה דרך סעיף 157א השתרברב כל הסיפור של תעודת גמר

יעקב אשר: ולכן?     

בנימין ארדיטי: לא, לכן אני אומר שההסמכה לפטור מתעודת גמר כנראה הייתה בסמכות

תומר רוזנר: אוקיי, מצוין

תומר רוזנר:  אני שמח שהוא מתקן אותי

בנימין ארדיטי: אבל אנחנו כן מקבלים את ההוראה שללא קשר לתעודת גמר, חובת יידוע על השלמת עבודות כשאין תעודת גמר – מן הראוי שתהיה

בנימין ארדיטי:  ובעזרת השם, יאשי, אני לא יודע, חודש, אולי קצת יותר

בנימין ארדיטי:  אני לא יודע כרגע להגיד

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, אנחנו מדברים, אין חובה, זה המצב המשפטי גם היום, ומן הראוי שהוא יישאר ככה

יעקב אשר: בסדר? זה מספק אותנו, תומר?     

תומר רוזנר: כן, כן

יעקב אשר: אוקיי

בנימין ארדיטי: אז אין תעודת גמר על הוספת ממ"ד למבנה, אבל סוג של יידוע על השלמת העבודות בהתאם להיתר וכולי

יאשי סער: זה קיים בפטור

יאשי סער:  על אחת וכמה שזה קיים במקום שבו הוועדה הוציאה היתר

יאשי סער:  היא צריכה לדעת שזה בוצע

משה סולומון: לעיני ההיגיון, המסדר - - -     

בנימין ארדיטי: אז כולנו מסכימים שזה נדרש, ולא נקרא לתעודת גמר, והכל טוב

תומר רוזנר: באותה מידה דיברנו, אני מזכיר למר ארביב שאנחנו צריכים גם איזשהו תיעוד לנושא של בקשה להיתר שהפכה להיתר

בנימין ארדיטי: שהפכה להיתר, כן

תומר רוזנר: זה חיוני

תומר רוזנר:  לאו דווקא מבחינת התכנון והבנייה אלא מבחינת התנהלות שוק הנדל"ן

בנימין ארדיטי: לא, אתה צודק

בנימין ארדיטי:  זו לגמרי הערה, שוב, זה רחב יותר מממ"דים

יעקב אשר: איך היא - - -     

בנימין ארדיטי: אותו דבר

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, בעצם החוק קובע שבקשה לרישוי מקוצר – אם אין תשובה אז רואים את הבקשה להיתר כהיתר

בנימין ארדיטי:  זו ההוראה מכוח החוק עצמו

בנימין ארדיטי:  השאלה היא בעצם מה האסמכתא שאני מחזיק היתר ביד ולא בקשה להיתר

בנימין ארדיטי:  זו בעצם מה שהעיר היועץ המשפטי וההערה הזאת נכונה

בנימין ארדיטי:  שוב, הדרך לפתור אותה היא לכאורה במערכת רישוי זמין שככל שלא ייעשה תגובה תהיה על זה חותמת – לא התקבלה אז זה היתר

תומר רוזנר: אבל עד ימות המשיח

יעקב אשר: מיום זה וזה, זה ההיתר

תומר רוזנר: אבל עד לימות המשיח, מה נעשה?     

בנימין ארדיטי: עד לימות המשיח, השאלה אם אפשר להסתפק בתצהיר כך וכך כמו שהצעת קודם

בנימין ארדיטי:  למשל "חלפו 25 יום בהתאם להוראות החוק, ואני מצהיר שהבקשה להיתר הזו דינה כהיתר"

תומר רוזנר: ולשלוח את זה לרשות המקומית

בנימין ארדיטי: כן

בנימין ארדיטי:  אז גם את זה צריך להכניס לרשימה של התקנות

בנימין ארדיטי:  אם מסובך לנו לעשות את זה באופן רוחבי אז נתחיל עם ממ"דים

יעקב אשר: נראה לי שזה מסובך

יאשי סער: לא, לא

יאשי סער:  זה לא מסובך

בנימין ארדיטי: זה בעצם הצהרה על המצב החוקי כי החוק קובע שזה היתר

תומר רוזנר: נכון

תומר רוזנר:  לא, הכוונה היא שזה יעבור גם לרשות הרישוי המקומית כדי שאם היא תחשוב שההצהרה הזאת היא לא במקומה, אז היא תפעל

יאשי סער: אני חושב שטוב נעשה אם נעשה את כל התיקונים במסגרת הרישוי המקוצר לממ"דים

יאשי סער:  בסבב הראשון

יאשי סער:  בגלל לחץ הזמן

יאשי סער:  אחר כך נרחיב את זה ונחיל את זה גם על עבודות אחרות

בנימין ארדיטי: גם על הפינג-פונג, גם על הזה

בנימין ארדיטי:  כל מה שדיברנו

יעקב אשר: כן, כן

יעקב אשר:  הממ"דים, בואו ניקח משהו טוב אחד מכל הרע הזה של המלחמה

יעקב אשר:  הלאה

בנימין ארדיטי: רמ"י ודמי היתר – דיברנו בחוק

בנימין ארדיטי:  הנחיות מרחביות – דיברנו בחוק

בנימין ארדיטי:  פטור מזה, זה ירד

בנימין ארדיטי:  עבירות בנייה, על זה יאשי, אולי אתה רוצה להתייחס?     

תומר רוזנר: לא עבירות בנייה

רעות בינג: הסדרה

בנימין ארדיטי: הסדרה

בנימין ארדיטי:  כל אחד יקרא לזה איך שהוא רוצה

תומר רוזנר: שנייה

תומר רוזנר:  יש פה שני דברים

יעקב אשר: לא, דיברנו רק על דבר אחד

תומר רוזנר: לא, דיברנו על שני דברים

תומר רוזנר:  דיברנו על זה שהמהנדס לא ידרוש דברים, מטלות נוספות מעבר לממ"דים, כמו למשל, ולאו דווקא בהיבט של עבירות בנייה, אני מדגיש, חוזר ומדגיש את זה

תומר רוזנר:  יש את העניין של עבירות בנייה, שזה נושא אחד, ויש את העניין של דרישות נוספות

תומר רוזנר:  "שפץ את חזית הבניין כתנאי להיתר"

יעקב אשר: "שים לי שני דקלים יפים ליד"

תומר רוזנר: זה מקרה, בממ"דים אני לא מניח שהוא יגיד את זה

תומר רוזנר:  אולי הוא בגינה

יעקב אשר: להסתיר את הממ"ד, מה?     

תומר רוזנר: אה, זה יכול להיות

יעקב אשר: בטח

תומר רוזנר: זה בהחלט יכול להיות

תומר רוזנר:  להסדיר את העניין הזה שדברים כאלה לא יידרשו

תומר רוזנר:  זה מצד אחד

תומר רוזנר:  וזה בתקנות שאמרנו שכבר הסמכנו את השר בעצם להתקין תקנות של אילו תנאים יכולה רשות הרישוי לדרוש

תומר רוזנר:  זה צריך להיות חלק מהם

יעקב אשר: יהיה ביניהם?     

בנימין ארדיטי: אני חושב שכן

בנימין ארדיטי:  יאשי, אתה רוצה להתייחס לעניין הזה

בנימין ארדיטי:  אני בכלל לא בטוח, שוב, למיטב הבנתנו המשפטית, הדבר הזה – ספק רב אם הוא חוקי

בנימין ארדיטי:  אני לא רוצה להגיד, אני לא יודע אם יש פרקטיקה כזאת, אני לא יודע באיזה סוג תנאים

בנימין ארדיטי:  אבל לבוא, אגב, ודאי בבקשה להקמת ממ"ד אבל כל בקשה להיתר

בנימין ארדיטי:  תואם תוכנית או לא תואם תוכנית

בנימין ארדיטי:  הסמכויות של מהנדס הוועדה להתנות את מתן ההיתר במטלות נוספות, נקרא לזה

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  הוא, מבחינתו זה מאוד חשוב

יעקב אשר: זה לא מטלות נוספות

בנימין ארדיטי: איפה עובר הגבול

בנימין ארדיטי:  ולא רוצים לתת לזה הכשר, גם לא למשתמע

תומר רוזנר: לא, אנחנו רוצים, כדי שתנוח דעתו אפשר לכתוב "להסרת ספק"

יעקב אשר: אבל איך אתה מציע שזה - - -     

תומר רוזנר: לא, זה צריך להיות בהוראות

תומר רוזנר:  קודם כל, יש צורך לתקן תקנה שאם היה ספק לגבי הסמכות אז היא קיימת, בנוסח לא טוב בתקנות רישוי בנייה

תומר רוזנר:  אוקיי? אנחנו הסמכנו שהנוסח של התקנה הקיימת עלול להשתמע כנוסח שמסמיך את המהנדס לדרוש דרישות לגבי תוספת לבניין קיים, להוסיף דרישות על אילו שלאו דווקא קשורות לתוספת הספציפית

תומר רוזנר:  הכוונה שהייתה מאחורי הסעיף הזה, ופה זאת החלטה שהוועדה צריכה להחליט בה אם היא רוצה לבקש תיקון תקנות בעניין הזה, שגם דרישה להסדיר עבירות בנייה לא תהיה דרישה שתתאפשר

תומר רוזנר:  זאת אומרת שאם הוא סגר את המרפסת בצד השני של הבניין, ועכשיו המהנדס - - -     

יעקב אשר: או הוא או שכנו

תומר רוזנר: או שכנו, לא יבקשו שיסדירו את הדבר הזה כתנאי להקמת הממ"ד

יעקב אשר: ברור

יעקב אשר:  אם יש חריגה שנעשתה במקום שבו אמור להיות הממ"ד – זה דבר שהוא אסור

יעקב אשר:  אבל לא להתחיל לסדר את כל הבניין עכשיו מכל הכיוונים

בנימין ארדיטי: שוב, אני יכול להקריא את תקנה 41ב שתומר מתייחס אליה

יעקב אשר: אם זה להקריא וזה קיים, אבל אומר היועץ המשפטי שלי שזה קיים הפוך

יעקב אשר:  אז מה תקריא? אם צריך לתקן אז תתקנו

בנימין ארדיטי: ממ"ד ברישוי מקוצר

בנימין ארדיטי:  יש פה מספר שאלות, אני לא יודע כמה תרצה שאני אפרט

בנימין ארדיטי:  יש איזושהי עמימות בתקנה 41ב

בנימין ארדיטי:  הנוסח שלה לא מושלם

בנימין ארדיטי:  מן הראוי לתקן

בנימין ארדיטי:  למרות שלמיטב הבנתנו התקנה הזאת לא מתייחסת

בנימין ארדיטי:  אני אקריא אותה

יעקב אשר: מי אמור לתקן אותה?     

תומר רוזנר: הם

יעקב אשר: נו, אני הבנתי

יעקב אשר:  ולכן אני שאלתי את השאלה

בנימין ארדיטי: אני אקריא אותה

בנימין ארדיטי:  אני אקריא אותה לטובת הפרוטוקול וגם נסביר אותה לטובת הפרוטוקול

בנימין ארדיטי:  אולי זה יעזור למאן דהוא

יעקב אשר: איך זה יעזור לנו?     

תומר רוזנר: אני לא יודע אם הוא אומר שהוא יתקן או לא

תומר רוזנר:  אני לא מבין

תומר רוזנר:  אני לא מצליח להבין

יעקב אשר: זהו, אתה הולך ימינה ושמאלה

יעקב אשר:  אתה מתקן או לא מתקן?     

בנימין ארדיטי: שנייה

בנימין ארדיטי:  מה שקשור לממ"דים, התקנה הזאת לא רלוונטית

בנימין ארדיטי:  כי יש תקנה אחרת, נכון? רק לטובת השומעים, כי נראה לי שאף אחד לא מבין על מה אנחנו מדברים - - -     

יעקב אשר: אני רוצה שתגיד לי דבר אחד, ויאשר לי היועץ המשפטי

בנימין ארדיטי: זה יטופל

יעקב אשר: שזה יטופל במסגרת תקנות

תומר רוזנר: יטופל

תומר רוזנר:  סבבה

תומר רוזנר:  הוא אומר "יטופל" אז אני רגוע

בנימין ארדיטי: אבל עדיין, גם לטובת מירה, מן הראוי, ולטובת הפרוטוקול

יעקב אשר: כן, כן

יעקב אשר:  תגיד, תגיד

יעקב אשר:  כן, לטובת הפרוטוקול שמתעניין בדברים החשובים האלה

בנימין ארדיטי: עריכת שינויים בבקשה זה תקנה 41, תקנת משנה ב'; "לבקשה להיתר לתוספת לבניין קיים רשאי המהנדס להורות על שינויו, תיקונו או הריסתו של חלק מבניין קיים בתנאי שהחלק אשר לגביו לא מבוקש ההיתר יותאם לתנאי הבקשה המרחבית ולתקנות תכן הבנייה, ובלבד שקיים קשר בין החלק האמור ובין העבודה נושא ההיתר"

תומר רוזנר: זה נוסח לא ברור

בנימין ארדיטי: זה לא נוסח ברור

יעקב אשר: הוא ברור מאוד – תעשה מה שבא לך

תומר רוזנר: נכון

בנימין ארדיטי: לא, חלילה

בנימין ארדיטי:  חלילה

בנימין ארדיטי:  יש פה שני תנאים

בנימין ארדיטי:  קודם כל, הסיפא מאוד ברורה – קיים קשר

בנימין ארדיטי:  "קיים קשר בין החלק האמור לנושא העבודה"

בנימין ארדיטי:  קיים קשר זה לא קשר רעיוני בעיני מהנדס הוועדה, כן? שיש איזשהו קשר

תומר רוזנר: קשר זה אותו בניין

יעקב אשר: קשר זה אני מסתכל על הבניין כבניין

יעקב אשר:  תראה את הקשר, תסתכל עליי רגע – קשר

בנימין ארדיטי: קשר, אז הרישא מיותרת

בנימין ארדיטי:  גם מחוקק המשנה לא משחית, כי באותו בניין תמיד יש קשר, אז הסיפא מיותרת

יעקב אשר: טוב

בנימין ארדיטי: ברור שלא לזה התכוון המשורר, אבל לצורך העניין, נבהיר את העניין הזה

יעקב אשר: יתוקן

בנימין ארדיטי: הדבר השני הוא שהתיקון הוא בתנאי שהחלק אשר לגביו לא מבוקש ההיתר יותאם לתנאי הבקרה המרחבית ותקנות התכן

בנימין ארדיטי:  זאת אומרת, המנדט שניתן זה לא "תעשה לי עכשיו אבן ירושלמית בצבע אדום"

תומר רוזנר: זה בדיוק זה

תומר רוזנר:  זה בדיוק זה

בנימין ארדיטי: ממש לא

תומר רוזנר: הוא אומר לו "תיקח את הבניין הקיים"

תומר רוזנר:  עכשיו, הבניין הקיים שנבנה בשנת 1960, כן? לא הייתה לו אבן ירושלמית בצבע אדום, אבל "אנחנו עשינו הנחיות מרחביות שאצלנו זה עכשיו רק אבן ירושלמית בצבע אדום, ואני רוצה שכל הבניין הזה יהיה עכשיו

תומר רוזנר:  בהזדמנות זו תעשה"

תומר רוזנר:  בדיוק זה

בנימין ארדיטי: כן, זה דוגמה, לא, שוב, אתה לא יכול לדרוש משהו שהוא לא תואם לבקרה המרחבית, להנחיות המרחביות או לתוכניות - - -     

תומר רוזנר: כן, כן, כן

תומר רוזנר:  בוודאי

תומר רוזנר:  עכשיו אצלנו זה אבן ירושלמית אדומה, זה אצלנו משנת 2000, אנחנו עשינו הנחיות מרחביות - - -     

בנימין ארדיטי: הנחיות מרחביות, למיטב ידיעתי, חלות צופה פני עתיד ולא רטרו

תומר רוזנר: אבל עכשיו נתת לו סמכות

בנימין ארדיטי: כן, שוב, אוקיי

בנימין ארדיטי:  לא לזה התכוון המשורר

תומר רוזנר: אני יודע

יעקב אשר: גם את זה הוא יתקן, המשורר

בנימין ארדיטי: גם את זה הוא יבהיר, אבל גם עכשיו, חלילה, זה לא המצב הקיים

יעקב אשר: לא, אתה מבהיר כרגע לפרוטוקול שזה לא המצב הקיים

יעקב אשר:  אנחנו באים ואומרים לך שלמרות שהבהרת בפרוטוקול שזה לא המצב הקיים, יש חשש שזה יכול להיות המצב הקיים

יעקב אשר:  ולאור זאת, הבקשה של הוועדה הנודניקית הזאת לתקן את הדברים הללו, כדי שיהיה מובהר למען הסר ספק

בנימין ארדיטי: והם, מבלי לגרוע ממה שאמרתי, ברישוי מקוצר, יאשי - וגם התקנה הזאת לא בדיוק חלה, נכון? כי זה רק החתך של אותו צד, אם תוכל להשלים

יאשי סער: ברישוי מקוצר כלל לא עוסקים במה קורה בבניין למעט אותו קטע מבנה שאליו מתחבר הממ"ד

תומר רוזנר: מאיפה הפרשנות הזו?     

יאשי סער: זה מה שכתבנו בתקנות

תומר רוזנר: לא כתבת שהתקנה הזאת לא חלה

יאשי סער: לא, כתבנו שהתוכנית הראשית תציג - - -     

יעקב אשר: אז הנה, כבר היום, בשבילך, יש לי כבר היום בשבילך

יעקב אשר:  קח את כל מה שהוא אמר עכשיו ותגיד שזה לא קשור, שזה רק בצד של הזה

תומר רוזנר: מה שאתה אומר זה נכון לגבי מה שהוא מציג

יעקב אשר: רק בצד הנבנה

תומר רוזנר: אבל אני אומר לך מה שקורה בשטח, ואני לא מדבר על ממ"דים כי פחות זה אבל תוספות לבניין קיים

תומר רוזנר:  נכון שאתה מגיש רק את החלק שאתה רוצה להוסיף, אבל המהנדס שולח פקח למקום ורואה מה קורה בבניין כולו, ונותן לך הוראות לגבי הבניין כולו

יעקב אשר: רגע

יאשי סער: זה נכון אבל אתה מדבר על תוספות לבניין קיים ואני מדבר על תוספת ממ"ד לבניין קיים שלגביו יש הוראת שעה ייעודית

תומר רוזנר: איזו הוראת שעה ייעודית? בתקנות רישוי בנייה?     

יאשי סער: כן

תומר רוזנר: בסדר

יאשי סער: פרק ט1 שאומר שכשמבקשים להוסיף רק ממ"דים, לא צריך להגיש

יעקב אשר: רק המקום הנבנה

תומר רוזנר: לא צריך להגיש

תומר רוזנר:  זה נכון

תומר רוזנר:  לא צריך להגיש, אבל הוא שולח פקח

תומר רוזנר:  והפקח אומר לו מה צריך לעשות

יעקב אשר: הוא יגיש

תומר רוזנר: והפקח מגיש

יאשי סער: אז אנחנו נחדד, כמו שנאמר, למען הסר ספק

קריאה: שהוא לא ישלח פקח

יאשי סער: 41ב יחול ככה וככה

יעקב אשר: קיצור, צריך הרבה מחדדים, אבל זה חשוב

יעקב אשר:  אני אומר עוד פעם, לפעמים יש תוכניות בנייה שלא קשורות דווקא לממ"דים, שבאים עם הרחבת זה, ובאים

יעקב אשר:  ופה אני בכלל חושב שמהנדס עיר עם ראש גדול בא ואומר "עשית הרחבה שהיא לא מספיק יפה, לפחות תעשה אותה עם אבנים יפות" – אני מקבל את זה

יעקב אשר:  אבל פה, בשביל הממ"ד, אני רוצה דבר אחד שילך לאורך כל הדרך הזאת

יעקב אשר:  יש כאן מסלול ירוק לביטחון של החיים

יעקב אשר:  זה הכל

יעקב אשר:  את זה אני רוצה

יעקב אשר:  בתקנה הזאת, בתקנה הזאת, בתקנה הזאת, ב-41, ב-42, ב-43

יעקב אשר:  תסדרו את זה ותצהירו לפרוטוקול שזה יסודר, ואם לא טוב תנו לי דין משמעתי בוועדה

תומר רוזנר: לאור הדברים האלה, כפי שאדוני מבין, יש צורך בתיקון נרחב של התקנות, ולכן אנחנו מבקשים לקבל הערכת לוח זמנים לביצוע התיקונים האלה

יעקב אשר: הוא אמר כחודש

בנימין ארדיטי: אני מניח שמרבית מה שדיברנו יתוקן בתוך חודש

תומר רוזנר: "מרבית התיקונים"?     

יעקב אשר: מרבית, וחלקם ה"פיפטי" הוא לטובה

תומר רוזנר: מעולה

יעקב אשר: עכשיו, בואו נחזור שנייה לכל הנושאים כדי שנסיים את הדיון הזה היום באיזושהי צורה

תומר רוזנר: זהו, סיימנו

יעקב אשר: לא, אז אנחנו, לפני שאני מסיים, יצא נוסח, איך רצית להגיד?     

תומר רוזנר: יום רביעי, בעצם, כל התיקונים שהוסכמו כאן - - - לגבי לוח הזמנים, אנחנו נביא בפני הוועדה את הסעיפים שדנו בהם היום ביום רביעי בבוקר

יעקב אשר: לא, בלי דיון נוסף

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  לא לדיון נוסף – להצבעות

יעקב אשר: להצבעה? הנוסח שהוסכם עליו כאן יובא להצבעה ביום רביעי

תומר רוזנר: בתוספת הסעיף של השלד, שיעבור לפה

תומר רוזנר:  כי כבר גמרנו את הפיצול

תומר רוזנר:  והסעיף של 206ו יפוצל ויידון בנפרד

יעקב אשר: אני שומר לעצמי את הזכות להביא את זה לפיצול

תומר רוזנר: לא, אתה רוצה להעלות את זה להצבעה ביום רביעי

יעקב אשר: כן, אני רוצה להעלות את זה להצבעה

יעקב אשר:  בסדר, זה לא מחייב אותי

יעקב אשר:  אני יכול גם לבטל את הישיבה, נכון? אני רק אומר

תומר רוזנר: אה, אם זה יעלה להצבעה ביום רביעי במליאה, המשמעות היא שזה יבוא להצבעות ביום רביעי בבוקר

יעקב אשר: כולל פיצול

תומר רוזנר: כולל פיצול שהמליאה תתבקש לאשר

יעקב אשר: ואז נוכל להתפנות ל-ו', שיכול להיות שכבר נתחיל להתפנות לזה

יעקב אשר:  זאת אומרת, יעבדו על זה כבר

יעקב אשר:  חברים, אם כך, הישיבה הזאת, שהחלה בשעה 9 בבוקר, סוף סוף מסתיימת לה

יעקב אשר:  תודה רבה לכולם

יעקב אשר:  הישיבה נעולה