ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 248, 2023-11-21 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  הצעת אישור העמדת מסגרת ערבות מדינה עבור תכנית ביטוח אשראי לטווח קצר

משה גפני:  שלחתם לנו מכתב על מה שביקשנו, על הערבות, על גובה הריבית

משה גפני:  תדברו גם על הנושא הזה, אנחנו מחכים לתשובה שלכם בעניין הזה

ינון אזולאי: כנראה דיברת על הערבות שהם היו צריכים להחזיר לנו תשובה

משה גפני: הם יחזירו אחרי זה

ינון אזולאי: המוזר זה שכבר מפרסמים שמחלקים את ההלוואות האלו

ינון אזולאי:  אם מחלקים את ההלוואות האלו ואנחנו עדיין לא יודעים באיזו צורה מחלקים אותן -  זה לא ייתכן

ינון אזולאי:  זה הזוי שהבטיחו לבוא אחרי חמישה ימים ועדיין לא הגיעו

אורית פרקש הכהן: מדברים על 6%

ינון אזולאי: על 7

ינון אזולאי: 5%

ינון אזולאי: ועכשיו הם באים עם כל מיני בקשות

ינון אזולאי:  אני חושב שלא מגיע שנאשר להם דברים כאלה

ולדימיר בליאק: במשך חמישה ימים היינו עסוקים פה בדברים אחרים

ינון אזולאי: לא משנה, שישלחו לנו

ינון אזולאי:  הם היו יכולים לשלוח את זה בצורה מסודרת והיושב ראש היה מחליט אם הוא מקדם דיון או לא מקדם דיון

ינון אזולאי:  אם הוא היה אומר לנו להישאר עוד שעתיים אחרי הדיונים במליאה, היינו נשארים עוד שעתיים

ינון אזולאי:  זה לא צריך להיות בצורה כזאת

ינון אזולאי:  זה זלזול בוועדה, זה זלזול בנו כחברי כנסת, זה זלזול בך כיושב ראש

משה גפני: ביקשתי שהם יסבירו את העניין הזה

ינון אזולאי: אין מה להסביר כשהם מפרסמים שההלוואות ניתנות

ינון אזולאי:  כשבעל עסק צריך לקחת ב-7% או ב-6

ינון אזולאי: 5%  - זה להסביר? היו צריכים להסביר לנו לפני זה, כדי שנחליט אם זה טוב לנו או לא טוב לנו

ינון אזולאי:  כשאמרתי אז שלא נאשר להם ידעתי מה אני אומר

אורית פרקש הכהן: הנחית אותם גם לחזור אלינו

אורית פרקש הכהן:  הם היו אמורים לחזור

ינון אזולאי: זה רק מראה שכשהם יבואו לבקש מאיתנו משהו לא נוכל להאמין להם

ינון אזולאי:  זה לא מכובד

גיל כהן: 	חלק מהדברים לקחנו הכי ברצינות ושינינו

ינון אזולאי: אבל אנחנו צריכים לדעת

אורית פרקש הכהן: אנחנו רצינו להיות מעורבים

גיל כהן: כשנבוא ונציג אתה תראה שאת רוב הדברים לקחנו ברצינות ושינינו

ינון אזולאי: גיל, אתה צודק, הכל טוב ויפה, אבל אם אנחנו לא מודעים לזה, מבחינתנו זה לא קיים

גיל כהן: כבוד היושב ראש, אנחנו מדברים היום על מכסת ערבות לטובת מסגרת ביטוח אשראי לתקופות קצרות

גיל כהן:  חלק גדול מהעסקאות במשק נעשות על ידי ביטוח אשראי

גיל כהן:  אם ספק א' מוכר לחברה ב' סחורה, הוא קודם מעביר את הסחורה, רק אחרי זה התשלום מתקבל

גיל כהן:  החשיפה שנוצרת בין העברת הסחורה עד לקבלת התשלום מבוטחת על ידי חברות אשראי במשק

גיל כהן:  בגלל הלחימה, וזה דומה למה שהיה בקורונה, או שמסגרות האשראי מצטמצמות, או שמבטחי המשנה לוקחים צעד אחורה

גיל כהן:  אם לא תהיינה מסגרות אשראי החשש הוא שלא תתבצענה עסקאות, דבר שיכביד על העסקים, יכול לגרום לעסקים, בעיקר קטנים יותר, להתמוטט

גיל כהן:  אנחנו מבקשים פה מסגרת אשראי של 500 מיליון דולר

גיל כהן:  זו תכנית שעשינו בקורונה

גיל כהן:  היא עבדה סך הכל מאוד יפה ואפשרה למשק לעבוד

שחר בן צבי:   יש בישראל שלוש חברות ביטוח אשראי שמתעסקות - -     

משה גפני: 	אגב, זה נכון שהמגזר השלישי, לא רק בעלי עסקים, גם היה מקבל הלוואות?       

ינון אזולאי: בערבות המדינה?     

משה גפני: כן

ינון אזולאי: כן, אבל באחוז קטן

שחר בן צבי: יש לנו מסלול ייעודי בקרן, שזה מסלול עמותות

שחר בן צבי:  הוא פעיל, הוא עובד

משה גפני: למה זה לא מופיע פה?     

שחר בן צבי: זה אושר כבר - -     

משה גפני: לא צריך אישור למגזר השלישי?     

שחר בן צבי: זה כבר קיים

ינון אזולאי: הבעיה שהם קיבלו אחוזים מאוד בודדים

שחר בן צבי: 	יש בישראל שלוש חברות ביטוח אשראי

שחר בן צבי:  אלו החברות שרוצות להשתתף בתכנית וכבר שוחחו איתנו על כך שמבטחי המשנה שלהן צמצמו להן את המכסות

שחר בן צבי:  יש פה ספקים ישראלים שרוצים לרכוש ביטוח, רוצים לספק את הסחורה, אבל או שהם לא מצליחים לרכוש את הביטוח, או שהביטוח מאוד מאוד מתייקר כך שהעלויות משורשרות לקונים והקונים משרשרים את זה לצרכנים

שחר בן צבי:  בגלל החשש מתוספת לאינפלציה זאת תכנית מאוד מאוד חשובה

שחר בן צבי:  הרעיון הוא שהמדינה תיתן כיסוי עילי בכל מקום שחברות הביטוח לא מצליחות לתת את הכיסוי

שחר בן צבי:  התכנית הזאת עבדה טוב בקורונה, כשמי שתפעל אותה היו חברות ביטוח האשראי

שחר בן צבי:  כל ספק ישראלי יכול לבחור לאיזה חברה הוא ניגש

שחר בן צבי:  ככל שהוא מעוניין הוא מגיש את הבקשה ורוכש את הפוליסה

ולדימיר בליאק: באיזה חברות מדובר?     

שחר בן צבי: בססח, קופאס וכלל

ינון אזולאי: מי רוכש את זה?     

שחר בן צבי: הספקים

שחר בן צבי:  לצורך העניין, אם חברה שמייצרת גבינות מוכרת לכל המכולות בארץ אבל חוששת שמכולת קטנה בדרום לא תשלם, היא רוכשת - -          

ינון אזולאי: ביום רגיל יש לה גם ביטוח?     

שחר בן צבי: כן

ינון אזולאי: עכשיו היא תשלם ביטוח כפול?      

שחר בן צבי: לא

שחר בן צבי:  למה ביטוח כפול?     

ינון אזולאי: היא לא תמשיך לשלם לאותו ביטוח שהיה לה לפני זה?     

שחר בן צבי: מה שקורה זה שבמקום שעכשיו היא תוכל לרכוש את הביטוח, חברת הביטוח אומרת לה: תקשיבי, הסיכון עולה, אני מצמצמת לך את היקף הביטוח

ולדימיר בליאק: או שהיא מוכנה לבטח בפרמיה שונה

ינון אזולאי: בדקתם בכמה אחוזים זה מייקר לו את הפרמיה?       

שחר בן צבי: בעשרות אחוזים

ינון אזולאי: מי משלם את זה?      

שחר בן צבי: אם המדינה לא נכנסת, המבוטח יצטרך - -      

ינון אזולאי: החצי מיליארד שקל שאתם מבקשים זה עבור הפער הזה

ולדימיר בליאק: זה אמור לסגור את הפער

שחר בן צבי: את המכסות שצומצמו

אורית פרקש הכהן: חברות כמו בססח אמורות להיכנס במקרים של סיכונים קיצוניים

אורית פרקש הכהן:  למה המדינה צריכה לשים 500 מיליון דולר כשזה הייעוד של החברות האלו?       

משה גפני: אנחנו במצב חירום, במצב שונה

אורית פרקש הכהן: החברות האלו מבטחות מצבי חירום, מלחמה, כוח עליון

משה גפני: המדינה צריכה לעמוד מהצד? דווקא זה דבר חיובי

חמד עמאר: המדינה צריכה להיכנס פה עמוק

אורית פרקש הכהן: השאלה אם הן באמת בסיכון ליפול

אורית פרקש הכהן:  שנים ארוכות משלמים להן את הפרמיות

אורית פרקש הכהן:  עד שסוף שסוף מגיע הזמן שצריך לפרוע את השטר של האירוע פתאום נכנסת המדינה עם 500 מיליון דולר

אורית פרקש הכהן:  יש לנו מה לעשות עם 500 מיליון דולר

ולדימיר בליאק: ברור שהמדינה צריכה להתגייס פה, אבל יכול להיות שלחברות האלו, שזה הייעוד שלהן, יש מספיק עודפים מהפרמיות שהן קיבלו לאורך השנים כדי לסגור את הפער הזה

חמד עמאר: האם בדקתם בכמה חברות הביטוח האלו פיצו את אותם אנשים שעשו את הביטוח? האם אתם רואים שאין להן הרבה כסף בקופה בשביל לכסות את הסיכונים ולכן המדינה נכנסת לתמונה?      

אליהו דלל: איפה המפקח על הביטוח במקרה הזה? מה עמדתו? חברות הביטוח הן חברות שלא מפסידות

אליהו דלל:  אנחנו נמצאים היום במצב שהן גם צריכות לתרום

אליהו דלל:  צריך לראות מה הן עשו במשך כל השנים, כי שילמו להן פרמיה והן הרוויחו לא מעט

אליהו דלל:  דווקא בזמן משבר חברות הביטוח שנותנות את האשראי הביטוחי הזה אמורות לתת פתרון, אפילו פתרון חלקי, ולא הכל צריך להיות מערבות המדינה

גיל כהן: שוק הביטוח עובד על ידי ביטוחי משנה

גיל כהן:  לעולם חברה לא תעמוד לבד ותבטח כי אז כל ההון העצמי שלה בחוץ

גיל כהן:  חברות מבטחות אחת את השנייה

גיל כהן:  ברגע שבמדינת ישראל יש מצב מלחמה שוק הביטוח העולמי מצטמצם או מעלה פרמיה בגלל הסיכונים

גיל כהן:  ברגע שהפרמיות עולות הדבר משורשר לחברת הביטוח הישראלית

אורית פרקש הכהן: והיא אולי משרשרת את זה ללקוחות שלה

גיל כהן: או שהביטוח לא יהיה ולא תהיינה עסקאות, או שהביטוח מאוד יתייקר ואנחנו כצרכנים נשלם את הדבר הזה כי זה ישתרשר אלינו במחיר המוצר

גיל כהן:  פה זה בדיוק המצב שהמדינה צריכה להיכנס ולשים את כלי ערבות המדינה, וזאת על מנת לוודא שהשוק הזה ימשיך להיות שוק יעיל מבחינת העלות שלו ומבחינת היכולת לבצע עסקאות

משה גפני: למה אנחנו לא מסתכלים על העודפים שהיו להן במשך כל השנים?     

שחר בן צבי: חלק מהנתונים של החברות האלו מפורסמים בדוחות הכספיים שלהן

שחר בן צבי:  עשינו איזה שהוא ניתוח וראינו ירידה ברווחיות בצורה משמעותית בתקופת הקורונה וגם השנה

שחר בן צבי:  חלק מהחברות הן שלוחות ישראליות, מוחזקות על ידי בעלי הון זרים, לכן הן מחויבות כלפי בעלי המניות שלהן, מחויבות כלפיהם בניהול סיכונים אחראי, ראוי

שחר בן צבי:  הן צריכות לנהוג באחריות בכספים של כל הבעלים שלהן בדיוק כמו שהן מתנהגות באחריות לגבי הכספים שלהן

משה גפני: אין שום תנאים שעושים עם החברות האלו בימי שגרה?      

ינון אזולאי: האם בדקתם אם בחוזה שלהם כתוב שבשעת מלחמה הם לא מבטחים?      

משה גפני: האם אתם מנחים את חברות הביטוח במדינת ישראל לקחת בחשבון גם ימי חירום? הן צריכות לתת את השירות הזה גם כשהביטוח מתייקר בגלל הסיכונים

משה גפני:  האם כרגולטור אתם עוקבים אחרי זה?     

שחר בן צבי: אנחנו לא הרגולטור

שחר בן צבי:  אנחנו עושים את ההסכם מול החברות, אנחנו דואגים שהפוליסה שניתנת בעת מלחמה תהיה זהה לפוליסה שניתנת לא בעת מלחמה

ינון אזולאי: האם בפוליסה כתוב שהביטוח לא יכסה בשעת חירום, במצב מלחמה?      

שחר בן צבי: כתוב

אלי כהן: זה ביטוח מסחרי לחלוטין

אורית פרקש הכהן: 	מה הניצול שעשו חברות הביטוח בערבויות מהסוג הזה באירועים מלחמתיים בעבר?       

שחר בן צבי: 	זו פעם שנייה שאנחנו מגיעים לוועדת הכספים במתכונת של חירום כדי לאשר תכנית

שחר בן צבי:  הפעם הקודמת הייתה בקורונה

שחר בן צבי:  הקורונה זו לא מלחמה, לכן הסיכון היה אחר, הוא היה סיכון גלובאלי

שחר בן צבי:  מי שצריך פה עכשיו את הדבר הזה זה השוק המקומי, וזה בניגוד ליצואנים שבתכנית הקורונה יכלו לרכוש ביטוח ועכשיו הם לא צריכים את הדבר הזה

שחר בן צבי:  הסיכונים שמבוטחים על ידי חברות ביטוח האשראי זה מה שאנחנו קוראים לו סיכון מסחרי, לא סיכון פוליטי

שחר בן צבי:  זה אומר מה הסיכון שהקונה לא יצליח לעמוד בתשלום

שחר בן צבי:  המלחמה מעלה את ההסתברות לכשל בסיכון מסחרי

שחר בן צבי:  הם לא מבטחים סיכון פוליטי כמו מלחמה

משה גפני: את כל זה אנחנו יודעים

משה גפני:  אנחנו מדינה, לצערנו הרב, שהיה בה גם קורונה, שזה  היה בכל העולם, ויש בה גם מלחמות

משה גפני:  אני רגוע אם חשבתם ולא שמתם סעיף בחוזה, אבל אם לא חשבתם, זה דבר שזועק לשמיים

שחר בן צבי: 	בעתות שגרה השוק הזה מתפקד בצורה יעילה, מצוינת

שחר בן צבי:  עכשיו אנחנו בעת מלחמה

משה גפני: 	האם חשבתם מתי שהייתה שגרה לעשות איזה חוזה עם החברות?     

חמד עמאר: הן היו מעלות לך את הפרמיה

חמד עמאר:  זה כמו שאני בא לבטח את האוטו שלי כשיש לי נהג צעיר ואני צריך לשלם יותר בגלל הסיכון

אליהו דלל: הפוליסה כשאנחנו מבטחים את הבתים שלנו לא מכסה מעשה טרור, מעשה איבה או פעולות פליליות, המדינה בדרך כלל לוקחת את זה על עצמה

אליהו דלל:  גם אם החברות היום ירצו הן לא יוכלו לעשות את זה

חמד עמאר: אתה יכול לבטח את זה, אבל אתה מוסיף

אליהו דלל: אתה לא מוסיף

אליהו דלל:  כל פרמיה שלא תשלם לא תעזור לך בנושא הפלילי ובנושא של פעולת איבה, לכן זה לא נמצא בכלל על הפרק

משה גפני: אלי כהן, מנכ"ל תרמוקיר, בקשה

אלי כהן: 	אני מייצג 530 מפעלים של איגוד הבנייה והצריכה בהתאחדות התעשיינים

אלי כהן:  התכנסנו מיד עם פרוץ המשבר יחד עם החברים באוצר כדי לטכס עצה מה לעשות

אלי כהן:  הסיכון של חברות הביטוח ביום שפרצה המלחמה הוא לא סיכון של שגרה

אלי כהן:  כבוד היושב ראש, היינו פה בקורונה

אלי כהן:  עכשיו אנחנו במשבר עוד יותר גדול מבחינת התעשייה המקומית, כי חברות הביטוח ומבטחי המשנה הרימו אמברקס, הן באותו היום הקפיאו מכסות

אלי כהן:  מה קורה לספקים ולתעשיינים? זה מגדיל את הסיכון

משה גפני: ולכן מה?         

אלי כהן: 	באנו לחשכ"ל ואמרנו שאנחנו, הספקים, נמצאים במצוקה, שאנחנו לא יכולים לממן את זה, לכן נפנה לקבלנים ולשוק הבנייה ונגיד שאין סחורה

ינון אזולאי: אנחנו רוצים לעזור לכם

אלי כהן: אם אתם רוצים לעזור לנו אתם צריכים להבין את גודל האירוע

ינון אזולאי: הבנו בדיוק את הצורך

ינון אזולאי:  אנחנו פה בשביל לעזור לעסקים הקטנים, הבינוניים, הגדולים

ינון אזולאי:  הייתה שאלה לא אליך בכלל, הייתה שאלה לחברות הביטוח

ינון אזולאי:  אתה בסדר, אתה לא אמור לענות

ינון אזולאי:  שאלו למה חברות הביטוח לא מכסות ממה שהן הרוויחו כל השנה

ינון אזולאי:  אני מבין למה חברות הביטוח לא משלמות את זה

ינון אזולאי:  אם היו אומרים לי שכל השנה יש בעיה בפרמיות, שהן לא משלמות, שהן לוקחות יקר, הייתי אומר שעכשיו ישלמו, אבל אף פעם לא שמענו זעקה מהשטח

משה גפני: למה חברות הביטוח לא הגיעו?     

אליהו דלל: כי זה לא מעניין אותן

אלי כהן: לא זימנו אותן

אלי כהן:  דיברתי אתמול עם מנכ"לית בססח, היא אמרה לי שהיא לא זומנה לדיון

אלי כהן:  אנחנו באנו עם הבקשה הזאת לאוצר לפני כחודש

אלי כהן:  הסברנו להם את הצורך, הבאנו להם את כל המספרים

אלי כהן:  גם אנחנו מכניסים פה יד לכיס כי אנחנו משלמים את הפרמיה ומבטחים את הלקוחות שלנו

אלי כהן:  בלי הדבר הזה פה לא נוכל להמשיך לממן

משה גפני: איגוד חברות הביטוח הוזמן ולא הגיע

משה גפני:  אי אפשר לעשות דיון כזה בלי שחברות הביטוח כאן

אורית פרקש הכהן: האיגוד זה לא החברות

יצחק פינדרוס: כשהיינו פה לפני שלושה שבועות ביקשנו את העמדה שלכם לגבי לקיחת ערבות מדינה לחברות זרות בתעופה

יצחק פינדרוס:  אם המדינה לוקחת ערבות על מטוס שייפול מטיל, מה זה משנה אם זה מטוס של חברה ישראלית או מטוס של חברה זרה? הרי אתם לא משלמים פרמיה חדשה, אתם רק נותנים ערבות

יצחק פינדרוס:  אם אנחנו רוצים שמערכת התעופה תעבוד נורמאלי, אין שום סיבה שיהיה הבדל בין חברה ישראלית לחברה לא ישראלית

יצחק פינדרוס:  אמרתם שתחזרו עם תשובות, אבל עברו שלושה או ארבעה שבועות ועדיין אין לנו תשובה

אלי כהן: כשעשינו בדיקה עם כל החברות הזרות שמובילות מטען בעיקר - שינוע נוסעים זו לא הבעיה העיקרית - לא קיבלנו כמעט אף  פנייה שאומרת שיש בעיה ביטוחית

יצחק פינדרוס: אני מדבר על הרמה ההצהרתית

חמד עמאר: אז עניתם לי שחברות הביטוח לא רוצות לטוס לכאן

יצחק פינדרוס: המדינה בשביל החברות הישראליות לקחה ערבות

יצחק פינדרוס:  האם ברמה ההצהרתית מדינת ישראל אומרת שלחברה זרה שמוכנה מחר לטוס לארץ היא תיתן את אותה ערבות שהיא נותנת לאל על, לישראייר?     

שחר בן צבי: 	שוחחנו עם מנהלי הסניפים פה בארץ

שחר בן צבי:  הם קיבלו החלטה שהם לא טסים לפה

יצחק פינדרוס: מה אם ביום חמישי תהיה הפסקת אש והם יחליטו שהם מוכנים?     

שחר בן צבי: נצטרך להגיע לוועדת כספים

יצחק פינדרוס: למה לא להודיע היום שכל חברה שתרצה - -?      

שחר בן צבי: אנחנו נצטרך לזה עוד כסף

יצחק פינדרוס: זה אותו כסף

שחר בן צבי: מה פתאום, זו תוספת

משה גפני: 	האם חברות זרות שרוצות לטוס לארץ יקבלו ערבות מדינה כמו שמקבלות החברות הישראליות? אני לא מדבר על זה שתצטרכו לבוא לוועדת הכספים, על זה שתצטרכו לשים לעניין הזה תקציב

משה גפני:  הבנתי בדיון הקודם שאתם מדברים רק על החברות הישראליות

משה גפני:  הבנתי שלא צריך את החברות הזרות כי יש מספיק חברות ישראליות שטסות לכאן

גיל כהן: נצטרך לבדוק משפטית מה המשמעות של ערבות מדינה לגבי חברה זרה

גיל כהן:  נצטרך לבדוק את ההיקף

גיל כהן:  צריך לזכור שלא מדובר בהיקף כללי אלא בכך שאנחנו נכנסים לכל פוליסה ומחליפים אותה באותו היקף

גיל כהן:  כל החברות הזרות זה היקף לא נתפס, משהו לא ריאלי

גיל כהן:  נבדוק מול הביטוח אם הביטוח בוטל או רק התייקר, כי דינו של ביטוח שהתייקר לא כדין ביטוח שבוטל

גיל כהן:  נצטרך לבדוק לגבי רמת המדיניות של משרד התחבורה, של רת"א

חמד עמאר: היו לכם בקשות בחברות זרות?     

שחר בן צבי: הייתה חברת מטען אחת שפנתה

שחר בן צבי:  אנחנו כרגע עובדים על פתרון לחברות מטען יחד עם משרד הכלכלה, אבל זה פתרון אחר כי שם זה רק התייקרות, לא ביטול

שחר בן צבי:  הייתה חברה אחת שפנתה וביקשה את הביטוח, אבל החברה הזאת פנתה אחרי שראינו ירידה משמעותית בהיקף הנוסעים

שחר בן צבי:  החשש שאנשים לא יוכלו לצאת ולהיכנס לארץ, לפי הנתונים שקיבלנו מרשות שדות התעופה ומרח"ל, פחת משמעותי

שחר בן צבי:  כבר עכשיו אנחנו רואים פגיעה בחברות הישראליות 

שחר בן צבי:  בעת הנוכחית לא ניתן לזה מענה

ינון אזולאי: עד איזה מחזור של רווחיות אתם מבטחים פה?      

שחר בן צבי: אין מגבלה

אורית פרקש הכהן: 	מה הנתונים לגבי הניצול של הערבות שניתנה בפעם הקודמת? הערבות כרגע היא חצי מיליארד דולר

אורית פרקש הכהן:  זה הרבה כסף

אורית פרקש הכהן:  לגבי אם זה בסדר או לא תנו לי אינדיקציות

אורית פרקש הכהן:  מה תוקף הערבות? באירוע של הקורונה, שהיה הרבה יותר ממושך, כמה ערבות אושרה?      

שחר בן צבי: בקורונה אושרו 750 מיליון דולר לשלוש חברות

אורית פרקש הכהן: לשנה?     

שחר בן צבי: כן

יצחק פינדרוס: זה היה גם ליצואנים

אורית פרקש הכהן: כמה נוצל מזה?     

שחר בן צבי: כמעט הכל

שחר בן צבי:  אני מזכירה שזה מסגרות אשראי מתגלגלות

שחר בן צבי:  ברגע שחברת הביטוח אישרה איזו שהיא פוליסה שהתקבל בגינה התשלום היא יכולה להעמיד פוליסה נוספת

שחר בן צבי:  האשראי המתגלגל בתכנית הגיע ל-11 מיליארד דולר - זה אומר סיוע תזרימי של 11 מיליון דולר

משה גפני: זה לא היה בבת אחת, זה היה מתגלגל

שחר בן צבי: זה מתגלגל

אורית פרקש הכהן: בפועל המדינה הוציאה מכיסה 11 מיליון דולר?      

שחר בן צבי: היא לא הוציאה

אליהו דלל: היא רק העמידה ערבות

אורית פרקש הכהן: לאיזה פרק זמן תועמד הערבות של 500 מיליון דולר?     

שחר בן צבי: שנה

אליהו דלל: אנחנו צריכים להסתכל על הדברים האלה באינטרס של המדינה

אליהו דלל:  צריך להבין שענף הבנייה הוא הקטר של הכלכלה של המדינה

אליהו דלל:  אסור לנו ליצור מצב שהענף הזה יקרוס

אליהו דלל:  עוד לפני המלחמה הייתה בעיה עם הענף בגלל נושא הריביות, בגלל שאנשים לא רצו לרכוש דירות, בגלל שמשקיעים הדירו את רגליהם

אליהו דלל:  היום לחלק מהחברות קשה לבנות, הן בכלל לא מוכרות, ואני יודע גם על חברות שמעמידות את כל הציוד שלהן לטובת המלחמה בעזה

אליהו דלל:  אנחנו צריכים את הענף הזה לשמר כי לנו חסרות דירות

אליהו דלל:  למדינת ישראל חסרות לחמש השנים הבאות 500,000 יחידות דיור

אליהו דלל:  הן לא יוכלו להיבנות מהאוויר

אליהו דלל:  אם צריך לתרום לשימור של הענף הזה גם את הערבויות, אני בעד, לכן אני חושב שאנחנו צריכים לאשר את הבקשה

משה גפני: אתם צריכים לחזור לממונים עליכם, כי התשובה שנתתם על השאלה של חברות זרות היא תשובה שלילית

משה גפני:  זאת אמירה לא טובה למדינת ישראל

משה גפני:  אני הייתי מעוניין, ואני מניח שכולם היו מעוניינים בזה, שהמדינה תבוא ותאמר שלחברות שירצו לטוס לארץ כן ניתן את הערבות

משה גפני:  אני חושב שאתם צריכים לפנות לממונים עליכם, להגיד להם לשנות את התשובה בעניין הזה

משה גפני:  זה נכון שאפשר לגרום לכך שאף אחד לא יגיש בקשה, אבל אני חושב שזאת תשובה לא נכונה

משה גפני:  אנחנו רוצים שלחברות שרוצות לטוס לארץ יהיה קל לקבל את זה

שחר בן צבי: לא רק חברות התעופה הישראליות שמטיסות נוסעים קיבלו את הסיוע הזה, גם חברות נוספות שאחראיות על כל המסוקים והמטוסים שעושים עכשיו את הפעילות המבצעית וחייבים לטוס בעת הזאת

שחר בן צבי:  גם חברות שמטיסות פצועים מבתי החולים וגם חברות שמטיסות לאסדות הגז קיבלו את הפוליסה הזאת

שחר בן צבי:  אנחנו נותנים מענה איפה שיש צורך חיוני למשק הישראלי

משה גפני: אני רוצה שהאמירה תהיה שאם חברות זרות רוצות לטוס לארץ הן ייכנסו למסלול

אליהו דלל: בואו תיזמו את זה אתם

משה גפני: התשובה שנתתם היא תשובה שלילית

משה גפני:  אני חושב שזאת תשובה לא נכונה

משה גפני:  אנחנו צריכים לתת תשובה חיובית, כפוף לכל המגבלות שאתם אומרים

משה גפני:  צריך לעודד חברות זרות לטוס לארץ גם בזמן חירום

שחר בן צבי: 	עכשיו יש בין 20% ל-50% תפוסה במטוסים

שחר בן צבי:  אם אנחנו מכניסים חברות זרות אנחנו דה פקטו פוגעים בחברות הישראליות

משה גפני: לנו יש אינטרס לאומי שחברות ירצו לטוס לארץ

משה גפני:  אם הן לא יטוסו הן לא יטוסו, אין מה לעשות

חמד עמאר: אם יש צורך אתם צריכים לתת את הערבות

חמד עמאר:  זאת צריכה להיות התשובה שלכם

משה גפני: אני רוצה שתגידו מה קורה עם הנושא הזה של המגזר השלישי

שחר בן צבי: 	יש היום בקרן לעסקים קטנים ובינוניים מסלול שהוא ייעודי לעמותה

שחר בן צבי:  כל עמותה היום יכולה להגיש בקשה לקבל הלוואה בקרן

ינון אזולאי: היא הגישה בקורונה, נכון?     

שחר בן צבי: כן

ולדימיר בליאק: מה ההיקף?     

שחר בן צבי: אין היקף

משה גפני: הוא אומר שזה היה אחוז נמוך יותר

ינון אזולאי: בפעם הקודמת, אם אני לא טועה, נוצלו 3%

חמד עמאר: אין מודעות לעמותות

משה גפני: אולי תגידו איך זה מתבצע

שחר בן צבי: 	יש בקרן היום כמה מסלולים שבאמצעותם אפשר לבקש הלוואה

שחר בן צבי:  כל מסלול נבנה כחלופה למבקש ההלוואה

שחר בן צבי:  הצורך של עמותה שונה מהצורך של חקלאי, לכן יש לנו בקרן מסלול לחקלאים ומסלול לעמותות

שחר בן צבי:  עמותה שרוצה לבקש הלוואה מהקרן יכולה לגשת לאתר של הקרן ולהגיש בקשה לקבלת הלוואה

שחר בן צבי:  השנה, ב-2022, רק עמותה אחת הגישה בקשה וקיבלה

חמד עמאר: אין מודעות לעמותות, לכך שהן יכולות לקבל הלוואה

חמד עמאר:  ברגע שאין מודעות עמותות לא ניגשות

חמד עמאר:  כשתפרסמו וזה יגיע לעמותות, יגיע למגזר השלישי, אתם תראו כמה עמותות ייגשו כדי לקבל הלוואות

ינון אזולאי: דיברתי עם מספר עמותות בקורונה

ינון אזולאי:  הקריטריונים שאתם מעמידים שם מאוד נוקשים

ינון אזולאי:  לעמותות בקורונה הייתה ירידה מאוד גדולה בהכנסות

ינון אזולאי:  גם עכשיו יש ירידה, לכן אנחנו מביאים את המתווה

ינון אזולאי:  צריך שתהיה יותר הסברה לכך שעמותות יכולות לגשת, וגם צריך לראות איך אפשר להגמיש את התנאים לקבלת ההלוואה

אליהו ברוכי: בדקתי וראיתי שחברה שלקחה הלוואה בערבות מדינה בעבר יכולה לקחת הלוואה מהקרן של חרבות ברזל, לעומת עמותה שלקחה בעבר ועכשיו לא יכולה

שחר בן צבי: עמותה שרוצה לקחת עכשיו הלוואה יכולה

אליהו ברוכי: מהקרן של חרבות ברזל?     

שחר בן צבי: חרבות ברזל זה מסלול בתוך הקרן הקיימת, זו לא קרן חדשה

שחר בן צבי:  לעמותות, בגלל מבנה הבעלות שלהן, אין בעלים, אין ח

שחר בן צבי: פ, לכן יש את מסלול העמותות שבדיוק בנוי לדבר הזה

שחר בן צבי:  התנאים במסלול העמותה מבחינת שיעור ההגנה של המדינה זהה

אליהו ברוכי: חברה שלקחה מהקרן לפני חצי שנה יכולה לקחת עכשיו שוב בקרן של חרבות ברזל, ואילו עמותה שלקחה מהקרן לפני חצי שנה לא יכולה לקחת בקרן חרבות ברזל

שחר בן צבי: במסלול חרבות ברזל היא לא יכולה לקחת

ינון אזולאי: זה שונה מחברות

שחר בן צבי: זה שונה

ינון אזולאי: למה?     

שחר בן צבי: בגלל מבנה הבעלות שמצריך מאיתנו שינוי של כל המתווה של התכנית

משה גפני: תשני את המתווה

משה גפני:  למה את לא נותנת לו הלוואה?      

שחר בן צבי: לא אמרנו שלא נשנה

חמד עמאר: כמה עמותות לקחו הלוואה?     

שחר בן צבי: אחת

חמד עמאר: העמותה הגישה עוד פעם בקשה?      

שחר בן צבי: לא

ינון אזולאי: חמד, היא לא יכולה להגיש

שחר בן צבי: נעשה את הבדיקה

אליהו ברוכי: גם לעמותות שלא לקחו אין אפשרות לקחת בקרן של חרבות ברזל כי סגרו להן את האופציות

שחר בן צבי: אפשר שנעשה בדיקה ואם יהיה ביקוש נפתח את המסלול לעמותות?     

משה גפני: מה שאת אומרת זאת תשובה טובה, אבל מהניסיון שלי אני קצת בלחץ

משה גפני:  תוך כמה זמן נקבל תשובה?     

שחר בן צבי: תוך ארבעה ימים

משה גפני: אם זה המצב זה לא בסדר מבחינתנו

משה גפני:  לא היינו מודעים לדבר הזה

שחר בן צבי: אין בעיה, אנחנו נבדוק את זה

חמד עמאר: אתם צריכים לקחת את הנושא של העמותות בשיא הרצינות, כי העמותות נמצאות במצב מאוד קשה - פחות תרומות, פחות פעילות, פחות הכנסות

משה גפני: תחזירו תשובה תוך חמישה ימים, לא ארבעה, כי ארבעה יוצא בשבת

משה גפני:  דיברנו בדיון על כך שהריבית מאוד גבוהה

ולדימיר בליאק: דיברנו גם על הסובסידיה בשנה הראשונה

גיל כהן: לגבי מה שהוצע כאן לפני כמה שבועות לקחנו כמעט את כל הדברים שנאמרו ושינינו

גיל כהן:  שינינו הרבה מאוד דברים, ביניהם גם את אפשרות הריבית

גיל כהן:  דיברו פה על 80 קילומטר

גיל כהן:  בוטל העניין של 80 קילומטר בכל הארץ

גיל כהן:  בזמנו דיברנו פה גם על מסלולים מהירים ללא ועדה, על איזה שהוא "קאפ" למסלול מהיר ללא ועדת אשראי על מנת למנוע עיכובים

גיל כהן:  גם את זה ביצענו אל מול נותני האשראי

ולדימיר בליאק: וגם הגדלתם את התקרה

גיל כהן: בדיוק

משה גפני: לכמה?     

גיל כהן: של הגדולים

ינון אזולאי: למיליארד

גיל כהן: כל דחייה חייבת לעבור ועדת אשראי שיושב בה נציג המדינה כדי לראות למה דחו

ינון אזולאי: בפעם שעברה לא היה נציג של המדינה שבדק?     

שחר בן צבי: לא היה נציג שמבקר על דחייה

גיל כהן: כל דחייה זה עומס על המדינה

גיל כהן:  הגדלנו את הקרן לעסקים גדולים מ-400,500 מיליון שקל למיליארד שקל מחזור

אורית פרקש הכהן: עד שני מיליארד ערבות לחברות מעל 400 מיליון שקלים

גיל כהן: נכון, זו החלוקה

ינון אזולאי: ואם יצטרכו יותר, אתם תתנו?     

גיל כהן: ודאי

גיל כהן:  זה משהו שבעבר ראינו שלא הגביל אותנו

ינון אזולאי: כלומר, אתם לא שמים את היעד הזה כשני מיליארד מקסימום - -       

גיל כהן: כן

גיל כהן:  גם את העמלות ביטלנו כך שאין עמלות נוספות שמושתות

ינון אזולאי: של פתיחת תיק?     

שחר בן צבי: כן, פתיחת תיק

אורית פרקש הכהן: זו פשוט הנחיה לבנקים

אורית פרקש הכהן:  מה עם הריבית?     

גיל כהן: בנק ישראל יצא עם תכנית מקבילה שנושקת מאוד יפה לקרן הזאת

גיל כהן:  בנק ישראל איפשר לבנקים לקחת אשראי זול, פריים מינוס אחוז וחצי, ולשרשר אותו לעסקים קטנים

גיל כהן:  בנק ישראל פרסם היום בבוקר שהוא מאפשר את זה גם לגופים חוץ בנקאיים

אורית פרקש הכהן: מה זה אומר "מאפשר"? שהוא מעמיד עבורם את המקורות האלה?     

גיל כהן: מקורות אשראי זולים ושרשור לעסקים קטנים

גיל כהן:  הוא גם מאריך את זה לשלוש שנים

משה גפני: כמה ישלמו ריבית?     

אורית פרקש הכהן: ההלוואות יהיו בפריים מינוס אחוז וחצי? זה מה שצריך להיות

ינון אזולאי: פריים מינוס אחוז וחצי הבנק מקבל

אורית פרקש הכהן: למה הוא צריך להרוויח? הם הרוויחו מיליארדים בשנה החולפת

אורית פרקש הכהן:  למה הם לא יכולים להעביר בלי להרוויח? הם צריכים לעשות כסף על המדינה שמעבירה להם את ערבות המדינה?      

משה גפני: כמה תהיה הריבית?     

שחר בן צבי: אנחנו מעריכים שזה יהיה בפריים

אורית פרקש הכהן: למה?     

ולדימיר בליאק: שיהיה פריים מינוס אחוז

גיל כהן: פנינו באופן אקטיבי לכל המערכת וביקשנו לשרשר את הטבת בנק ישראל לתוך הקרן

גיל כהן:  זה משהו שנעקוב אחריו

ינון אזולאי: השאלה אם זה כהוראה או כהמלצה

ינון אזולאי:  אנחנו רוצים שזאת תהיה דרישה של בנק ישראל

אורית פרקש הכהן: נכון

ינון אזולאי: אם אני אומר להם שהם רשאים הם לא יספרו אותנו

ינון אזולאי:  אני גם רוצה תשובה לבעלי האולמות, כי פעם שעברה אמרו שאין להם צפי ולא יודעים מה קורה איתם

ינון אזולאי:  אם לא תכניסו בקריטריונים הקלה לאותם בעלי עסקים לא יעזור כלום

ינון אזולאי:  דיברנו על זה שבפעם שעברה המדינה בשנה הראשונה לקחה על עצמה את הריבית

ינון אזולאי:  אין שום סיבה שהפעם זה לא יהיה

ינון אזולאי:  באמת חמוד בנק ישראל שהוא מבקש, אבל הוא צריך להוריד דרישה

ינון אזולאי:  כשהוא רוצה שלא יעבור איזה חוק מסוים הוא מעיר את ראש הממשלה, שולח את כל העולם כדי שלא יעבור טרומית

ינון אזולאי:  הוא מפחד מהבנקים? איפה נשמע כדבר הזה? שלא יפחד מהבנקים, שיוריד הוראה ואנחנו פה ניתן לו את הגיבוי

ינון אזולאי:  תגיד לו שצריכה להיות דרישה

ינון אזולאי:  אם לא תהיה דרישה ננקוט בפעולות אחרות, כמו החקיקה שאנחנו יכולים להתחיל לקדם אפילו תוך כדי מלחמה

ינון אזולאי:  אנחנו לא עושים את זה בשביל עצמנו, אנחנו עושים את זה בשביל הצרכנים, בשביל העצמאים, בשביל אנשי העסקים האלה

אורית פרקש הכהן: הדיון הזה הוא בנפשנו

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה לחזק את חבר הכנסת אזולאי, את ולדימיר, את חברי הוועדה והיושב הראש

אורית פרקש הכהן:  היו במהלך השנה דיונים לא מעטים לגבי התנהלות הבנקים עם הריביות ורווחי העתק שלהם

אורית פרקש הכהן:  רשות התחרות באה והגישה לוועדה הזאת דוח שאומר שנכון לנתוני מרץ שנה שעברה הבנקים הרוויחו ארבעה מיליארד שקל רווחים לא ראויים, רווחים על גבם של משקי הבית במדינת ישראל בגין עליית הריבית

אורית פרקש הכהן:  הדוחות האחרונים שפורסמו מראים על רווחים יותר גדולים

אורית פרקש הכהן:  אפילו חקיקות מתונות מאוד שביקשו להסמיך את המפקח להפעיל את מרותו בנושא הצרכני מול הבנקים במדינת ישראל, בלי לפגוע חס וחלילה באיתנות שלהם, נבלמו

אורית פרקש הכהן:  עכשיו אתה בא לכאן כשהמדינה מכניסה את היד לכיס

אורית פרקש הכהן:  הערבות הזאת שווה כסף לציבור, לציבור משלמי המסים

אורית פרקש הכהן:  אתה אומר שהמדינה הולכת לתת כאן ערבות של 10 מיליארד שקל כדי לאפשר לבנקים להיות צינור של המדינה לתת הלוואות זולות לעסקים הקטנים ולחברות

אורית פרקש הכהן:  הם צריכים בדרך לגזור קופון של חצי אחוז? אנחנו רק נבקש מהם כשהם ברווחים של שיא של מיליארדים ובמריבה כי הם לא רוצים לצמצם את חלוקת הדיבידנדים שלהם? באיזה עולם אנחנו חיים? אני מבקשת להשתמש בכוח שיש לנו כדי לוודא שלא תהיה כאן טיפת רווח, כדי לוודא שהם יעמדו בלהפעיל את הפקידים שלהם

אורית פרקש הכהן:  שיהיו צינור כך שאת מה שנותנים להם הם יתנו בהלוואות

ולדימיר בליאק: אני רוצה לחזק את חבריי

ולדימיר בליאק:  באירוע שבו המדינה נכנסת בסכומים לא קטנים לעניין של ערבות אין שום סיבה שהבנקים ירוויחו אחוז וחצי

ולדימיר בליאק:  זה חייב להיות מפריים עד פריים מינוס - -      

אורית פרקש הכהן: זו צריכה להיות פעילות ללא רווח

ולדימיר בליאק: אין שום סיבה שהם ייקחו אחוז וחצי על ההלוואה הזאת

משה גפני: אני מסכים עם כל הדברים שנאמרו פה לגבי הדבר הזה

משה גפני:  זה מרתיח שאנשים שנמצאים במצוקה כלכלית צריכים לשלם לבנקים

משה גפני:  הבנקים מרוויחים מזה הון תועפות

משה גפני:  אנחנו מדברים על זה כמעט שנה בוועדה

משה גפני:  זה דבר שהוא פשוט בלתי מתקבל על הדעת

משה גפני:  ברגע שאנחנו מנסים לעשות איזה משהו דרסטי  אומרים לנו שאנחנו לא מבינים בכלכלה

משה גפני:  אני מבקש להזמין את נגיד בנק ישראל לוועדה כדי לדבר על הנושאים האלה

משה גפני:  אנחנו מבקשים שתהיה דרישה מהבנקים לגבי הריבית כי זה באמת מתחיל כבר להימאס

משה גפני:  אני מסכים שצריך להעביר את החקיקה

משה גפני:  המציאות היא שלבנקים יש הרבה כוח והרבה כסף

אורית פרקש הכהן: גיל, אתם יכולים לעשות משהו עם הבקשה שלנו?     

משה גפני: אני מבקש שתדרשו את זה

משה גפני:  אני אבקש שנגיד בנק ישראל יהיה כאן וידבר על הנושא הזה

משה גפני:  אני משבח אתכם על הדברים האחרים שעשיתם

משה גפני:  אני מציע גם לחשוב על החברות הזרות, לחשוב איך להגיד את זה, לא להשאיר את זה בצורה הזאת

משה גפני:  אני מבקש שביום ראשון תגידו לוועדה מה עשיתם לגבי הנושא הזה של המגזר השלישי, של העמותות

משה גפני:  ביום שני אני אגיד בוועדה את התשובה שלכם

ינון אזולאי: לגבי השנה הראשונה שבה לא יגבו את הריבית - במי זה תלוי?     

אורית פרקש הכהן: זה מו"מ בין החשב הכללי למפקח ולבנקים

גיל כהן: זה תקציב מדינה, זו החלטה תקציבית 

משה גפני: מי מחליט על הריבית?     

שחר בן צבי: אנחנו ואגף תקציבים

ינון אזולאי: שאלתם אותם בעניין הזה? הרי פעם שעברה שלחנו אתכם עם שיעורי בית בעניין הזה

ינון אזולאי:  הייתם אמורים לחזור אלינו עם תשובה תוך חמישה ימים, אבל מאז עברו חמישה שבועות

ינון אזולאי:  זו אחת השאלות המרכזיות ששאלנו

גיל כהן: מאז יצא מתווה בנק ישראל

גיל כהן:  אם קושרים אותו יפה לקרן, הוא יכול - -     

ינון אזולאי: לא קושרים אותו, זה לא יעזור

ינון אזולאי:  אנחנו למודי ניסיון עם הבנקים

ינון אזולאי:  הבנקים הופכים מיום ליום להיות שוק אפור

ינון אזולאי:  תפסיקו להאמין בבנקים

גיל כהן: אנחנו לא מייצגים את הבנקים

ינון אזולאי: בגלל זה דרשנו מכם פעם שעברה להחזיר תשובה לגבי זה שהריבית תהיה אפס בשנה ראשונה

ינון אזולאי:  אם ההמלצה שלכם תהיה כזאת, שר האוצר יתכנס ואגף תקציבים יתכנסו לדבר הזה

משה גפני: אנחנו לא נעכב את הערבות לתעשיינים כי אנחנו נמצאים כאן כדי לעזור לאנשים

משה גפני:  אם אנחנו מעכבים אנחנו פוגעים בתעשייה, פוגעים דווקא בעתות החירום, לכן צריך להצביע ולאשר

משה גפני:  אני משבח שהקלתם ועשיתם את מה שצריך לעשות, זה בסדר גמור

משה גפני:  אני מבקש מכם את מה שנאמר כאן עכשיו לגבי הנושא של הריבית

משה גפני:  ביום ראשון אתם צריכים לחזור אלינו עם תשובה לגבי העמותות

משה גפני:  אני מבקש גם עד יום ראשון תשובה שלכם - אתם אחראים על הערבות – לגבי איך מפחיתים את הריבית, איך מבטלים את הריבית של השנה הראשונה

משה גפני:  אני מבקש להזמין את נגיד בנק ישראל לגבי העניין הזה

משה גפני:  אנחנו נמצאים בזמן חירום ויותר קשה לנו ללכת עם זה בתקיפות, אבל תדעו שמעל הראש שלנו העניין הזה שאנחנו רואים איך אנשים מסכנים משלמים לבנקים שמתעשרים כל הזמן

משה גפני:  יש הצעה של אורית פרקש לגבי תשלום ריבית על מה שבן אדם משקיע בבנק, על כמה הוא משלם מתי שהוא לוקח משכנתה

אורית פרקש הכהן: היא רק הסמיכה את המפקח לקבוע כללים בעניין, היא לא נכנסה לשיקול דעתו, והיא גם אמרה שהוא רשאי, לא חייב

אורית פרקש הכהן:  גם זה נעצר

ולדימיר בליאק: יש תחושה בציבור שהבנקים לא מספיק נכנסים לאירוע

משה גפני: זה נכון     

ולדימיר בליאק: צריך לתת לזה מענה

שולמית אלוני: האישור שנותנת הוועדה לפי הוראות סעיף קטן (א) הוא לשנתיים, אלא אם כן הוועדה קובעת תקופה קצרה יותר

שולמית אלוני:  דיברנו על שנה במקום שנתיים?     

משה גפני: שנה

שולמית אלוני:  אז נכתוב את זה

משה גפני: אישור העמדת מסגרת ערבות מדינה עבור תכנית ביטוח אשראי לטווח קצר

משה גפני:  מי בעד אישור ההצעה הזאת לשנה, ירים את ידו?     

משה גפני: אושר

משה גפני: ההצעה אושרה

אורית פרקש הכהן: אני בעד תחת מחאה

משה גפני: תודה רבה