ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 178, 2023-11-21 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב, לצערי כמדי בוקר אנחנו מזכירים שאנו משתתפים בצער המשפחות של הנופלים

שמחה רוטמן:  מאחלים החלמה לפצועים

שמחה רוטמן:  מקווים שלא נצטרך לעשות זאת בבקרים הבאים

שמחה רוטמן:  על סדר-היום: הצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל)

שמחה רוטמן:      	אתמול היו עוד כמה נושאים שעוד חיכינו עליהם לתשובות סופיות והופץ נוסח חדש לקראת הדיון היום

שמחה רוטמן:  אדוני היועץ המשפטי, תרצה לעדכן אותנו?     

גור בליי: 	 עברנו אתמול על חלק ניכר מהנושאים שנותרו פתוחים, המוצהבים, ונותרו נושאים שעוד לא הגענו אליהם בכלל מהמוצהבים, אך מבחינת סדר הדברים, אני מציע לחזור לדברים שעלו אתמול וטרם נסגרו סופית

גור בליי:  הנושא הראשון בעמ' 8, סעיף 7

גור בליי:  הנושא של הארכת כהונות

גור בליי:  זה הנושא האחרון שהיה המשמעותי לפני הסיום אתמול

גור בליי:  פה היינו בקשר עם נציגי הממשלה

גור בליי:  יש פה שתי חלופות אפשריות

גור בליי:  אקריא והממשלה תציג אותן להכרעת הוועדה

גור בליי:      אני מזכיר שהסוגיה שהייתה על הפרק היא של האם יש הארכה אוטומטית, האם אחרי ההארכה וממנים בכל זאת השר, או התחיל קודם או מתחיל הליכי המינוי, האם הם יכולים להוביל להחלפתו של מי שהוארך באופן אוטומטי

גור בליי:  זו השאלה

גור בליי:  אקריא את שני הנוסחים המוצעים, תחתית עמ' 8

גור בליי:       על אף האמור בכל דין, בעל תפקיד כמפורט להלן, שמונה לתקופת כהונה קצובה והיום האחרון של תקופת כהונתו (בסעיף זה – היום האחרון המקורי) חל בתקופה הקובעת הראשונה או בתקופה הקובעת השנייה, יידחה היום האחרון המקורי בארבעה חודשים – הסיכום היה שיהיה ארבעה חודשים, או עד שימונה במקומו בעל תפקיד אחר באופן קבוע, לפי המוקדם: ואז יש שתי אופציות

גור בליי:  נוסחית הן לאו דווקא יישבו פה, אבל המהות - חלופה א': ובלבד שהליך המינוי החל לפני יום פרסום חוק זה ושתינתן לבעל התפקיד הודעה מראש של 14 ימים על הפסקת כהונתו; וחלופה ב': ובלבד שתינתן לבעל התפקיד הודעה מראש של 14 ימים על הפסקת כהונתו

גור בליי:      	גם אם הליך המינוי החל אחרי פרסום החוק, כלומר בשניהם בקשת הממשלה שאדם לא יקבל מהיום למחר הודעה שמפסיק, הודעה של 14 יום

שמחה רוטמן: זה נכון גם לגבי העובדים וגם לגבי דירקטורים? כי אני חושב שהרציונלים קצת שונים

שמחה רוטמן:  הודעה מוקדמת לעובד זה משהו אחד

שמחה רוטמן:  דירקטורים זה עולם אחר

שמחה רוטמן:  בעלי תפקידים, יושבי ראש מועצות וכדומה שאין יחסי עובד מעביד

שמחה רוטמן:  כי כשיש יחסי עובד מעביד יש לבדוק היכן זה עומד מול הדינים הרגילים של הודעה לעובד לפני סוג של פיטורין – לא בדיוק פיטורין

שמחה רוטמן:  תנו לזה בבקשה התייחסות לאיפה זה מתכתב עם דיני עבודה

עמרי בן צבי: התכלית שאנו חשבנו היא פחות בהקשר של דיני עבודה

עמרי בן צבי:  חשבנו לא לפגוע בכבודם של האנשים שמכהנים שפתאום מודיעים להם מעכשיו לעכשיו שמפסיקים לכהן כי מישהו אחר מונה, בכלל לא נערך מולם אירוע - זו הייתה המחשבה מאחורי הרעיון הזה

עמרי בן צבי:  זה נכון גם לדירקטורים, למנכ"לי תאגיד- - -     

שמחה רוטמן: אבל אני שואל בין היחס לזה לדיני עבודה כי לכאורה – אני לא בקי לגמרי בדינים, יכול להיות שתבדקו את זה מול רפרנט דיני עבודה אצלכם, אבל להבנתי יש פה אנשים שבחוזה שלהם או בדיני הודעה מוקדמת רגילים חייבים להודיע להם כי הם ותיקים אז מן הסתם יש חודש ואז השאלה אם ה-14 יום האלה הם בנוסף לחודש, לא בנוסף או שבגלל שבכל מקרה כבר היו אמורים לעזוב, עכשיו הארכנו להם בארבעה חודשים אז אנו מחשבים את זה כאילו זו עבודה חדשה

שמחה רוטמן:  יש לתת איזה מענה, היכן זה מתכתב עם דיני עבודה – או זה מוסיף עליהם, או זה במקומם, ואז אנו אומרים: תמה הכהונה שלך, קיבלת את ההודעה המוקדמת שלך, עכשיו אתה התחלת סוג של תקופה חדשה של ארבעה חודשים שעליה יש להודיע 14 יום? צריך לראות איפה זה מתכתב

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר את הכללים

גור בליי: אפשר כעניין פרקטי לכתוב: לא פחות מ-14 ימים, כלומר זו שכבת הגנה ראשונית

גור בליי:  אם אתה מקבל מכוח דיני עבודה – לא פחות מ-14

שמחה רוטמן: רשות החברות

גונן גומלסקי: אם אפשר לתת לנו כמה דקות לקרוא את הנוסח כי לפחות אני קיבלתי אותו - הוא מולנו רק עכשיו

שמחה רוטמן: בסדר, אנחנו מדברים עליו

אורן פונו: אפרופו הניסוח, אולי עדיף לכתוב סיום כהונתו ולא הפסקת כהונתו

אורן פונו:  זה נותן תחושה שמישהו עושה משהו אקטיבי

אורן פונו:  התפיסה הכללית שלנו אומרת, שאדם קיבל עוד אקסטרה שלושה חודשים מכוח החוק וזה לא צומח- - -     

שמחה רוטמן: אין בעיה

שמחה רוטמן:  רק צריך להבהיר את זה – אני מסכים איתך

שמחה רוטמן:  אם אני חושב על זה אנליטית, האדם אמור לסיים ב-1 בינואר, הוא כבר יודע, אין צורך בהודעה מוקדמת לאדם כזה ועכשיו הארכנו לו בארבעה חודשים ונתנו 14 יום – מבחינתי זה בסדר גמור

שמחה רוטמן:  יש לוודא שזה לא מייצר כפל מול דיני עבודה בהוראה גוברת

שמחה רוטמן:  שמתייחס לזה, לסגור את זה שלא מייצרים כפל

שמחה רוטמן:  מתחבר לרציונל שאתה מדבר עליו, לא חולק עליו

שמחה רוטמן:      לגבי הליך המינוי, חלופה א ודאית לדעתי, כלומר ברור שאם הליך המינוי החל לפני פרסום חוק זה

שמחה רוטמן:  יש לדון בשאלה מהו הליך מינוי אולי אפילו ברמת הצהרה לפרוטוקול, לא חייב להכניס לחוק אבל מה נחשב אצלכם בחברות הממשלתיות תחילת הליך מינוי? מה נחשב בממשלה תחילת הליך מינוי? השרים מגישים את הרשימה זה דירקטור לאישור

שמחה רוטמן:  נחשב הליך מינוי שהתחיל? בדיקה של הוועדה? שם הוגש לבדיקת הוועדה? איפה מתחיל ההליך? אם אנחנו מעבירים את הקו, איפה אתם מזהים את התחלת הליך מינוי דירקטור?     

גונן גומלסקי: אני מדבר על החברות הממשלתיות - נצטרך לקבוע את זה בתוך החוק

גונן גומלסקי:  אין תחילת הליך מינוי טבעי

שמחה רוטמן: אם אני שואל אותך עכשיו, מתי מתחיל תחילת הליך מינוי דירקטור?     

גונן גומלסקי: אפשר לקבוע את זה במועד הגשה לוועדה לבדיקת מינויים, למרות שיכול להיות שהשרים עשו עבודה לפני זה

שמחה רוטמן: אני לא חושב שצריך להכניס את זה לחוק

שמחה רוטמן:  הרי הגורם שיפרש את החוק יושב פה בנושר הזה, גם במשרד המשפטים, גם אצלכם ברשות החברות הממשלתיות

שמחה רוטמן:  זה לא חוק שהשאלה איך יפורש

שמחה רוטמן:  יש פה כוונת מחוקק שרלוונטית לכלי הפרשני והפרשנות של הרשות הרלוונטית

שמחה רוטמן:  אם תגיד לי: אפרש את זה אבל אני חושש מתביעה ואני צריך שתרשום משהו אבל אני לא חושב שזה המצב

גונן גומלסקי: לו שאלת אותי לעניין הפרשנות, בשביל הוודאות כדי שיהיה ביטוי חיצוני לתחילת הליך מינוי, בעיניי זה הגשת המועמדות לוועדה

שמחה רוטמן: לא אכתוב את זה

שמחה רוטמן:  שוב, הוודאות היא פה

שמחה רוטמן:  אתה אומר את זה

שמחה רוטמן:  נשמע לי הגיוני

שמחה רוטמן:  משרד המפשטים פה

שמחה רוטמן:  כשאני שואל אותך איך אתה מפרש את המילים תחילת הליך מינוי לפני יום פרסום זה – הכוונה שהשם שלו הועבר לוועדה על ידי השר – מצוין

שמחה רוטמן:  תם הטקס מבחינתי

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לכתוב את זה בחקיקה

שמחה רוטמן:  כך אני מבין את המילים האלה, גם אתה, משרד המשפטים מבין כך

שמחה רוטמן:  מי עוד רלוונטי לאירוע?     

אורן פונו: זה מתכתב גם עם הנחיות בנושא של תקופת בחירות, מה המועד הקובע

אורן פונו:  אני מדבר ברשות החברות

אורן פונו:  אבל יש להבין שבין שתי החלופות – אולי עמרי יתייחס לזה – החלופה השנייה- -      

שמחה רוטמן: תכף נדבר עליה

שמחה רוטמן:  כרגע מדבר על החלופה הראשונה

שמחה רוטמן:  אז בחברות הבנו – הגשת השרים על ידי השר או השרים לוועדה בחברה הממשלתית, זה התהליך

טליה ג'מאל: בהקשר של דירקטורים מטעם העובדים שכן נכללים בחוק, הבחירות הן לפני הגשת השמות לוועדה אז אולי שם כן יש להתייחס לזה בתקופה קצת יותר מוקדמת אם הולכים לעולם הפרשני הזה

גונן גומלסקי: שוב, בהנחה שתקופת ההארכה היא רק ארבעה חודשים, ההליך היחיד שרלוונטי זה בחברת עמידר ששם באמת היו בחירות בשבוע שעבר, אם איני טועה

שמחה רוטמן: השאלה היא לא לקבוע

שמחה רוטמן:  אני מחוקק את החוק הזה

שמחה רוטמן:  כשאני מבין אותו ויש פה נציג העובדים, אני חושב שהסיפור של עמידר נחשב שהתחיל

שמחה רוטמן:  זו הפרשנות שלי

שמחה רוטמן:  אם תודיע לי לפרוטוקול שגם אתה מבין כך ולא תעצור, אני לא מרגיש צורך לכתוב את זה במפורש כי בעיניי זה פשוט

שמחה רוטמן:  אבל אם תאמר לי: בלי שתכתוב לא נעשה אולי נמצא דרך לכתוב את זה

שמחה רוטמן:  אני פשוט חושב שחבל

שמחה רוטמן:  זה ודאי נבחר בחלופה הראשונה

שמחה רוטמן:  אני רואה ואומר לעניין הפרשנות ואשמח שתאשרו לפרוטוקול שמה שתפעלו לפיו ברשות החברות הממשלתיות יהיה זה שאם הליך המינוי החל לפני תחילת חוק זה, לא תעצרו בגלל זה את המינוי של הדירקטור

שמחה רוטמן:  זה לגבי חברות ממשלתיות והליך המינוי בהקשר זה כשמדובר בנציגי עובדים זה הבחירות בתוך העובדים

שמחה רוטמן:  כשמדובר בשר, כשהשר הגיש את השם לוועדה

גונן גומלסקי: נראית לי פרשנות סבירה מאוד

שמחה רוטמן: ככל שתפעלו לפיה, מצוין

שמחה רוטמן:  זה לגבי תחילת לפני יום פרסום חוק זה

עמרי בן צבי: חלק מהמינויים הם לא בחברות ממשלתיות

שמחה רוטמן: יודע

שמחה רוטמן:  רוצה לעבור על זה

שמחה רוטמן:  לגבי חבר בית דין מינהלי מה נקודת ההתחלה שלו? מי יודע?     

עמרי בן צבי: נבדוק עכשיו

שמחה רוטמן: יכול להיות שזה הצהרות פרשניות לפרוטוקול אבל שנדע במה מדובר

שמחה רוטמן:      חבר או יושב ראש של מועצה, רשות או גוף הממלא תפקיד דומה אף אם כינויו שונה, בתאגיד שהוקם בחוק והמנהל הכללי של תאגיד כאמור

רוני טלמור: זה כמו בחברות ממשלתיות

שמחה רוטמן: יש ועדה שבודקת, הגשה לוועדה או אם יש הליך של בחירה אם זה בקרב עובדים

שמחה רוטמן:  אולי גם במועצה, רשות או גוף יש כאלה תהליכים

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:      חבר או יושב ראש של ועדה או גוף אחר שהוקמו בחיקוק; בסדר

שמחה רוטמן:  ופועלים ברשות ציבורית

שמחה רוטמן:      בסופו של דבר יצטרכו לתת פרשנות אד הוק

שמחה רוטמן:  מפה התפיסה שלי צריכה להיות, ותכף נדבר על החלופה השנייה, תבינו למה התפיסה מבחינתי צריכה להיות מרחיבה

שמחה רוטמן:  הרציונל מבחינתי להוסיף את זה – כי אני לא רוצה לייצר תמריץ שלילי לרשויות שפעלו כנדרש והתחילו הליכי מינוי ואיוש

שמחה רוטמן:  אני רוצה שמי שהתחיל גם במובנים יותר רחבים של המילה, שיקבל את זה

שמחה רוטמן:  שמי שפעל כשורה, והתקדם ומינה, שלא ייצא חוטא נשכר וצדיק מוענש

שמחה רוטמן:  זה הרציונל מבחינתי לתוספת של הדבר הזה

שמחה רוטמן:  בשירות המדיה יש תהליכי מכרז

אורן פונו: אנו כבר לא מדברים על זה

שמחה רוטמן: תכף נגיע אליה

שמחה רוטמן:  אוקיי

שמחה רוטמן:  לגבי חלופה ב' שאומרת שגם אחרי תחילת החוק אפשר להתחיל הליכים

עמרי בן צבי: זו החלופה המועדפת

עמרי בן צבי:  היא נותנת הרבה יותר גמישות למשרדים, ואם משרד יכול לנהל הליך מינוי של בעל תפקיד קבוע אנו לא רואים סיבה לעצור אותו רק כי התחיל אחרי 22

עמרי בן צבי: 11

שמחה רוטמן: מבין

שמחה רוטמן:  השאלה אם זה לא מייצר תמריץ להיפטר מעושי בעיות במובן הזה

גור בליי: תתנהג יפה – לא נמנה מישהו

שמחה רוטמן: וגם מייצרת אפליה וטענה על פגיעה בשוויון והאריכו לכולם ולי לא, והחליפו רק אותו ולא אותי, ובמקום לייצר פשטות אנו מייצרים בלגאן

שמחה רוטמן:  זה השיקול למה לא לעשות זאת

רוני טלמור: אני רוצה להשיב לתהיות שלך

רוני טלמור:  קודם כל יש לזכור שכשלוקחים מועד מסוים כמו 22

רוני טלמור: 11 אבל התקופה הקובעת תתארך- -     

שמחה רוטמן: זה ודאי

שמחה רוטמן:  רציתי לומר – ודאי שלו תהיה הארכה תהליכי המינוי שהתחילו בתקופה, יש להתאים את זה

שמחה רוטמן:  זה ודאי

שמחה רוטמן:  כלומר, אני יודע שהארכתם לי, יש לי דירקטור שאני צריך למנות והוארך בארבעה חודשים וזה בסדר אבל נערך לארבעה חודשים האלה ובמהלך התקופה מתחיל את התהליכים ומגיש את השם לוועדה כדי שבתום ארבעה חודשים הדירקטור כן ימונה

שמחה רוטמן:  אני בנחת

שמחה רוטמן:  ואז מאריכים את התקופה ואומרים לי: אם התחלת את הליך המינוי לפני פרסום, אז - ומאריכים שוב

גור בליי: אני מבין אבל אם הולכים- -      

שמחה רוטמן: בכל מקרה אי אפשר להאריך פעמיים לאדם

רוני טלמור: יהיו מינויים אחרים

רוני טלמור:  הטענה שברגע שאתה מחפש לראות שיש הליך קיים, המלאי של מועמדים יקטן והאפשרות להשתמש בחריג תפחת

רוני טלמור:  בסופו של דבר הרציונל בחריג הזה, הוא שמה שמעניין אותנו זה שני דברים- -     

שמחה רוטמן: צודקת

שמחה רוטמן:  זה דוחף אותי לחלופה ב, מה שאת אומרת

גור בליי: אם רוצים לעשות את זה כבר הייתי הולך לחלופה ב כי זה נהיה מסובך

גור בליי:  החל לפני הארכה

רוני טלמור: לגבי החשש בסופו של דבר בחלק גדול מהמקומות האלה המינויים ממילא נעשים לא בבת אחת אלא במדורג

רוני טלמור:  יש מועצות שצריך למנות אותן לראשונה באופן מלא אבל אז יש החרגות וסטיות

שמחה רוטמן: נלך לחלופה ב

שמחה רוטמן:  אני שלם עם זה למרות החשש, אבל מבין שני החששות מעדיף את חלופה ב

גונן גומלסקי: אני רוצה לוודא משהו ביחס לפרשנות של ההצעה הזאת, וזה לעניין של עד שימונה במקומו בעל תפקיד אחר

גונן גומלסקי:  יש מצבים, שבחברות ממשלתיות, אני מניח שגם בתאגידים, יש לא אדם אחד שהוא בעל תפקיד מסוים אלא חמישה

גונן גומלסקי:  ואז מכהנים כרגע שניים מכוח הארכה ואז מביאים שלישי

גונן גומלסקי:  במקרה כזה אני מניח שהפרשנות- -      

שמחה רוטמן: אז הוא לא מונה במקומו

שמחה רוטמן:  זה באמת יהיה רלוונטי רק בכאלה כשמחליפים בהחלפה חמה או במנכ"לים או חבר מועצה

רוני טלמור: אפשר לתת לזה פתרון – נניח שיש שלושה מאותו סוג במירכאות, נגיד ארגונים סביבתיים

רוני טלמור:  הראשון שיוחלף יהיה הראשון- -     

שמחה רוטמן: לא נצא מזה

רוני טלמור: זו המשמעות

שמחה רוטמן: המשמעות היא שזה במקומו

שמחה רוטמן:  איך ייקרא במקומו – תריבו עם הדירקטור מי שנחשב במקום

רוני טלמור: זה פרשנות

שמחה רוטמן: מאחר שאנו הולכים לחלופה ב, גם כדי לייצר באפר ואפקט מצנן, הייתי אומר שמשך זמן ההודעה יגדל, ואז זה מונע את היכולת לעשות מניפולציות

שמחה רוטמן:  כלומר מצד אחד, אם זה מוחלף, זה מחליף אבל ההודעה תצטרך להינתן לתת חודש מראש ואז המשחק והשפיל בתוך תקופה של ארבעה חודשים בשביל לעקוץ, רק כאלה שהליך המינוי מתחיל ואז אתה שולח לאדם הודעה: הליך המינוי מתקדם

שמחה רוטמן:  ואז יהיה משך זמן יותר ארוך ונלך לחלופה זה

שמחה רוטמן:  זה יותר נכון לדעתי

חיים גבתי: מבקש לדעת, האם בחירות שהתקיימו- - -     

שמחה רוטמן: דיברנו על זה

חיים גבתי: בסדר

גור בליי: אז הודעה מראש של 30 ימים ואז הולכים לחלופה ב ואז זה מצמצם את החשש למשחקים ומניפולציות

גור בליי:  זה עניין פרשני של הממשלה שסדר הכניסה יהיה סדר היציאה

שמחה רוטמן: תשתדלו לא לייצר יותר מדי תקלות כאלה ואם יש לכם ספק - חכו לסוף התקופה

ניצן רוזנברג: היא צודקת שזה מונע חלק מהמניפולציות

שמחה רוטמן: מה שימנע הכי טוב את המניפולציות – שיחכו לתום הארבעה חודשים וחודש התרעה מראש

גונן גומלסקי: מה שנבחר זה חלופה ב

שמחה רוטמן: אבל עם 30 יום ולא 14

שמחה רוטמן:  דהיינו אם יש לכם דירקטורים שכהונתם פוקעת ואתם מחליפים והבנתי שזה קיים רק בעמידר תנו להם הודעה עכשיו

שמחה רוטמן:  אם זה פחות מחודש- -      

גונן גומלסקי: לא חושב שזה מוכן בפחות מחודש

שמחה רוטמן: לא מתערב לכם

גונן גומלסקי: גם אין משמעות לתחילת הליך מינוי

שמחה רוטמן: נכון אבל תוכלו להתקדם במינוי ואני מעודד אתכם להתקדם במינוי במהירות הראויה לפי סעיף אחד פה שאומר שזה לא גורע מחובתכם להתקדם במהירות הראויה

שמחה רוטמן:  רק אומר שתצטרכו לתת לו הודעה לפחות 30 יום מראש

גור בליי: מוסיף את לפחות

גור בליי:  זה נסגר

גור בליי:      פסקה (5) שעסקנו בה רבות, נושא משרה בשירות המדינה

גור בליי:  הממשלה מבקשת למחוק את הפסקה ובהתאמה גם את החריג שבעמוד הבא לגבי מי שמינויו נבחן בידי הוועדה המייעצת למינוי בכירים

גור בליי:  רוצים להתייחס?     

עמרי בן צבי: אתמול אמרנו שאנו רוצים לעדכן מחר שקיבלנו תוך כדי הדיון מסרים סותרים ממשרדי הממשלה

עמרי בן צבי:  ערכנו בירור עם שלושת המשרדים הרלוונטיים – בנק ישראל אמרנו בדיון אתמול, ומשרדי הכלכלה והבריאות ערכנו את הבדיקה אחרי הדיון ואין צורך בסעיף הזה מבחינתנו

שמחה רוטמן: והכהונה שלהם לא תוארך בעלי התפקידים, ואם החליטו, לפי החוק יפעלו

עמרי בן צבי: בדיוק

גור בליי: מוחקים את (5) ואת החריג ב-ד5 גם, מי שמינויו נבחן בידי הוועדה המייעצת למינויים בכירים

גור בליי:      אני מדלג קדימה כי על הסעיפים האלה דיברנו

משה סולומון: לגבי סעיף קטן (ב), בדיון הקודם ביקשתי לבדוק, האם נבחרי ציבור שכתוב לגביהם שהם מכהנים עד לבחירות החדשות- - -     

שמחה רוטמן: אבל הם לא נכנסים להגדרה כי הם לא בידי רשות ציבורית מקרב הציבור

גור בליי: בכוונה כתבנו כנציג מקרב הציבור

משה סולומון: אנו לא יכולים נציג מקרב הציבור

משה סולומון:  זו הבעיה שלנו כי בתאגידי מים וביוב הכהונה של עובדי הרשות המקומית היא כהונה לשלוש שנים

משה סולומון:  אנו מבקשים שיהיה כתוב הפוך – לכהונה קצובה למעט נבחר ציבור

שמחה רוטמן: הכוונה ברורה

שמחה רוטמן:  ניסוחית

משה סולומון: זה צריך לכסות גם עובדי רשות מקומית

שמחה רוטמן: מה קורה היום שם?     

משה סולומון: בתאגידי מים וביוב הם מתמנים לתקופה שלוש שנים

שמחה רוטמן: אם התקופה נגמרת בתקופת בחירות מי ממנה אותם – העובדים או נבחרי הציבור? כלל ההקפאה של מינויים של משרד הפנים חל גם על עובדי רשות?     

משה סולומון: משרד הפנים מתעסק בתאגידים עירוניים

שמחה רוטמן: רשות המים

משה סולומון: ברשות המים מה שמעניין אותם זה קוורום

משה סולומון:  זה יוצר מצב לא נורמלי כי הקוורום שמחויב בו זה לפחות שלושה דח"צים ואז ייתכן מצב שגזבר שהסתיימה תקופת מינויו בתקופה הזו, שהוא תפקיד מאוד חשוב ברשות המקומית ורלוונטי ואתה לא יכול למנות כי זה לא רלוונטי לקוורום כי לקוורום צריך שלושה דח"צים לפחות

משה סולומון:  אז זה מייצר מצב שיש יותר דח"צים מעובדי רשות מקומית או מנבחרי ציבור בתאגיד

משה סולומון:  בתאגידי המים והביוב- -      

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  הרציונל ברור

שמחה רוטמן:  אנו לא רוצים את זה על הנבחרים אלא על מי שמונה על ידי המועצה

שמחה רוטמן:  ניסוחית תפתרי

גור בליי: אתמול הובהר לנו שזה לא עובדים אז את אומרת גם עובדים וגם נציגים

משה סולומון: כי בשונה מתאגידים עירוניים שהם לא תאגידי מים וביוב בתאגידי מים וביוב הכהונה היא לשלוש שנים

טליה ג'מאל: זה עובדים בתאגידי מים וביוב ובחברות עירוניות אחרות זה לא עובדים

שמחה רוטמן: או כשיש עובדים- -      

משה סולומון: אז הכהונה שלהם לא תפקע

שמחה רוטמן: החוק לא חל עליהם מסיבות אחרות

שמחה רוטמן:  תאגידי מים וביוב זה לשלוש שנים

שמחה רוטמן:  בחברות – כל זמן שעובדים הם נשארים

רוני טלמור: הערת נוסח, שלא תהיה פה המילה נציג כי מי שמתמנה כדירקטור הוא אינו נציג

משה סולומון: גם לזה אנו מתנגדים

משה סולומון:  אני מזכירה שיש לנו תאגידים מסוג עמותות ואז זה כן נציג

שמחה רוטמן: זה דיון במשטר תאגידי

שמחה רוטמן:  זה לא דיון פרקטי

שמחה רוטמן:  זו הערה ניסוחית נכונה

יעל גרמן: אדוני, תודה על העבודה על הסעיף

יעל גרמן:  כן יש שתי הערות שאפשר לפתור בהיבט הניסוחי אבל חשוב לנו להעלות – נכון לעת הזו לפי הסעיף רשום: היום האחרון של תקופת כהונתו חל עד מועד הבחירות הכלליות

יעל גרמן:  אנו מבקשים שמה שיבוא לידי ביטוי שהחל מיום התקופה הקובעת

יעל גרמן:  מי שנגיד תקופת כהונתו הסתימה בספטמבר, או למרות התקופה הקובעת לא חלות עליו

יעל גרמן:  החוק בא לתת מענה לתקופת הלחימה שהחלה ב-7

יעל גרמן: 10

יעל גרמן:  נכון לכרגע לפי הסעיף, מי שתקופת מינויו הסתיימה בספטמבר, סעיף ב חל עליו ותקופת הכהונה שלו- - -     

גור בליי: החל מיום 7

גור בליי: 10

שמחה רוטמן: אין בעיה

יעל גרמן: ועוד נקודה של ענייני ניסוח אבל מבקשת להעלות לפרוטוקול – שיבוא לידי ביטוי במסגרת עד מועד הבחירות הכלליות לפי סעיף 1 לחוק – שיהיה רשום: שני המועדים החלופיים שנקובים כרגע

גור בליי: קיבלנו כמה הערות על זה

שמחה רוטמן: ניסוחית אבל הייתה בקשה שאם זה יוארך שוב, לא יוארך

גור בליי: זה הסיפא, לכן כתוב: ובלבד שלא תוארך כהונתו אחרי 27

גור בליי: 5

גור בליי:  זו הערה של חבר הכנסת קריב

גור בליי:  הכוונה, שני המועדים בהתאמה אבל נתקן את זה בנוסח

יעל גרמן: תודה רבה

שמחה רוטמן: פסקה (5) הורדנו לבקשת הממשלה

שמחה רוטמן:  החרגנו את ההחרגה של ההחרגות

גור בליי: נושא האגודות השיתופיות הסתיים

טלי ארפי כהן: בפסקה (ג) בדיון האחרון דובר על כך, שההחלטה היא לא רק לגבי הכהונה של הוועד

טלי ארפי כהן:  כל רשות מחליטה לגבי עצמה

טלי ארפי כהן:  פסקה (ג) כתוב: החליט הוועד

טלי ארפי כהן:  אז החליטה הרשות

שמחה רוטמן: אמור להיות: החליטה הרשות לקיים בחירות - יודיע הוועד

שמחה רוטמן:  כי הוועד מודיע הודעות

גור בליי: בשאר המקומות תיקנו את זה לרשות

גור בליי:  פה זה נשמט

טלי ארפי כהן: והערה נוספת היא בפסקה (ד): רשאי הוא להורות על אי קיומן של הבחירות במועד שנקבע על ידי הרשות

שמחה רוטמן: זו הכוונה

ניצן רוזנברג: אם זה לא ברור, נתקן את זה

ניצן רוזנברג:  במועד שקבעה הרשות

שמחה רוטמן: מה זה לבקשת הממשלה פרט 16?     

גור בליי: זה סעיף שדיברנו עליו בסיבוב הקודם

גור בליי:  הוקרא

גור בליי:  עוסק בסדרי דין בבתי דין מינהליים

גור בליי:  היו פה שתי הערות

גור בליי:  קודם כל לבקשת הממשלה יש למחוק את פרט 16 מהתוספת הרביעית

שמחה רוטמן: כמה הליכים מתקיימים בשנה בבית הדין?     

טליה אגמון: בוועדה לגזזת יש הרבה הליכים

טליה אגמון:  אומנם פחות מאשר בעבר

טליה אגמון:  יש הרבה מאוד בגלל הקורונה

טליה אגמון:  בעצם זה הוכנס מתוך מחשבה, שיש הליכים שכרגע לא יוכלו להתקיים אך אחרי שבחנו שוב את החוק לא מצאנו שום מועד שקבוע בחוק עצמו למתן החלטות של בית הדין ולכן זה מיותר

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תורידו את אלו מהתוספת

רוני טלמור: בקשה לגבי הפרק של חברות, הפרק שמתייחס לשלושה חודשים אבל גם לגבי חברות ממשלתיות וגם לגבי אגודות שיתופיות, הארכנו לארבעה חודשים מטעמי אחידות

רוני טלמור:  בכל ההסדרים

שמחה רוטמן: עושה היגיון

ניצן רוזנברג: את כל הפרק של התאגידים?     

רוני טלמור: כן

שמחה רוטמן: הרציונלים של ניירות ערך, דח"צים, לא רק חברות פרטיות? השאלה היא, הטעמים להארכה, כל פרק נדון פה לגופו, המועד שלו

שמחה רוטמן:  השאלה היא מבחינת שקיפות אל מול משקיעים, השאלה אם האיזון לא עובר במקום אחר

רוני טלמור: ההסדר זהה שנותנים תקופה יותר ארוכה להתארגנות, שבמקום שלושה חודשים – ארבעה

שמחה רוטמן: לא נכון

גור בליי: יש הסעיף גם על דברים שקשורים בתגמול, עסקאות וכו'

רוני טלמור: סעיף נוסף שאפשר להאריך עסקה שלכתחילה אושרה לתקופה בדרך כלל של שלוש שנים אז במקום שלוש שנים ושלושה חודשים זה יהיה שלוש שנים וארבעה חודשים

רוני טלמור:  ודאי יהיה יותר מועיל

שמחה רוטמן: טוב

שמחה רוטמן:  הכול ארבעה חודשים

גור בליי: למען הפרוטוקול, אנחנו מדברים בסעיף 8 על חברה ציבורית ארבעה חודשים, חברה פרטית ארבעה חודשים, לגבי אסיפה כללית, אחרי זה בסעיף 9 לגבי הדח"צים ארבעה חודשים ובסעיף 10 ארבעה חודשים כל הנושא של עסקאות וכמובן השותפויות מחיל את זה

גור בליי:  אמרנו לפרט 16 למחוק

גור בליי:      פה רציתי לשאול את הוועדה, דיברנו על זה שכל המועדים לדיון בערר ולפי סעיף קטן (ד) נדחים אוטומטית

גור בליי:  השאלה האם הארכת התקופה הקובעת תחול גם בעניין הזה? אני מבין שלוקחים במכה אחת וכל הדיונים מבוטלים

גור בליי:  היו"ר התייחס לזה שגם בבתי משפט התבטלו הרבה דיונים, אבל אם מאריכים את התוספת השנייה, האם יש הצדקה לדבר הזה למשך זמן

שרה גולד: ככל שהמועד נקבע ממילא אחרי תחילת התקופה הקובעת אפשר יהיה לראות בזה הוראת בית דין אחרת אחרי פרסומו של חוק זה ולכן הדיון לא יידחה

שמחה רוטמן: אבל אם הוא לא קבע?     

שרה גולד: אם נקבעו דיונים – אלא אם יקבעו אחרת

שרה גולד:  - - - לייצר חריג שזה רק לגבי התקופה הקובעת הראשונה

שמחה רוטמן: הראשונה והשנייה ובלי הארכות

שמחה רוטמן:  הראשונה והשנייה אין לי בעיה

שמחה רוטמן:  נרשום לעצמנו, הארכת התקופה יכולה להיעשות לחלק מהעניינים

שמחה רוטמן:  כשיבואו להאריך את התקופה נשאל, האם זה צריך לחול על פרק ה כן או לא, מה הרציונליים

שמחה רוטמן:  מקסימום יחריגו את פרק ה מהארכת התקופה הקובעת

שמחה רוטמן:  זה כתוב בסעיף של הארכה שיכול להתבצע לעניין מסוים או לא

שמחה רוטמן:  זה כתוב פה, שאם מאריכים, הוא יכול להחליט השר שמאריך, לקבוע שההארכה תחול לעניינים מסוימים

שמחה רוטמן:  כשיבואו לפה להארכה – מתאר לעצמי שיהיה דיון בוועדה ויישבו פה חברי כנסת, אולי אפילו אני, ונגיד מה קורה פה? למה מאריכים עכשיו? או שבתי הדין המינהליים יסבירו למה צריך או שיסבירו למה לא

שמחה רוטמן:  כמו כל פרק אחר

שמחה רוטמן:  נדון בכל פרק

טליה ג'מאל: כרגע החלנו את הסעיף רק על התקופה השנייה, כי אנו מניחים שהיה לבית הדין שיקול דעת, אם בית הדין כבר דחה דיונים

שמחה רוטמן: כי הראשונה הייתה אז דיונים נדחו

שמחה רוטמן:  זה על התקופה השנייה

שמחה רוטמן:  כי מה שנעשה – נעשה

שמחה רוטמן:  עכשיו השארנו את הכיף לסוף

דליה שילי-יריחובר: לגבי היחס בין פרק ה הזה לבין הפרקים הראשונים בהתאם, ואני תוהה האם לא כדאי להוסיף משהו שזה לא גורע מההוראות של הפרקים של החלטות מינהליות והפעולות

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  מה שמתנהל בפרק ה, מאחר שרשות ציבורית הוחרגה, בית דין מינהלי הוחרג מהפרקים הקודמים ולכן יש לו הסדר משלו

דליה שילי-יריחובר: אני לא בטוחה שאדם שיקרא את זה יבין את זה

שמחה רוטמן: הכוונה היא שכשיש לך מועד מבית דין אתה קופץ לפרק ה

דליה שילי-יריחובר: זו הצעה כדי שמי שמגיע לפרק ה יבין

שמחה רוטמן: זה כתוב בסעיף אחר

גור בליי: זה חוק באמת מורכב

גור בליי:  לכן חשוב להנגיש את הדברים

שמחה רוטמן: כל בית דין – יש לו קליינטורה מוגבלת

שמחה רוטמן:  סעיף 16

גור בליי: פה אני מציע שאקריא את הנוסח שקיבלנו מהממשלה ואז הם יסבירו כי זה עבר שינויים

גור בליי:      16א

גור בליי:  קבלת החלטות בהרכב חסר בעניינים חיוניים שאינם סובלים דיחוי

גור בליי:  על אף האמור בכל דין ובמסמכי היסוד כהגדרתם בחוק החברות הממשלתיות, בתקופה הקובעת השנייה, רשאים דירקטוריון חברה ממשלתית או חברת בת ממשלתית, או ועדת דירקטוריון בחברה כאמור, לקבל החלטות בעניינים חיוניים שאינם סובלים דיחוי במהלך פעילותה השוטפת של החברה,  אף אם מספר הדירקטורים המכהנים נמוך ממספר הדירקטורים המזערי הנדרש לפעילות הדירקטוריון או ועדת דירקטוריון, או מהמניין החוקי הנדרש לקיום ישיבות דירקטוריון או ועדת דירקטוריון, ואף אם לא מתקיימים בהרכב הדירקטוריון או ועדת דירקטוריון תנאים נוספים הנדרשים לפעילותם, ובלבד שהדירקטורים המכהנים קבעו פה אחד כי העניין חיוני ואינו סובל דיחוי; הודעה על נושא ההחלטה שהתקבלה בהרכב חסר של הדירקטוריון או ועדת דירקטוריון תתפרסם באתר האינטרנט של החברה

גור בליי:       (ב) האמור בסעיף קטן (א) יחול, בשינויים המחויבים, גם על תאגידים שהוקמו בחוק או גופים אחרים שהוקמו בחיקוק, כמשמעותם בסעיף 60א לחוק החברות הממשלתיות

גור בליי:      חוץ מהסבר אולי תתייחסו לשאלה שעלתה בוועדה, מי נכלל בגופים אחרים שהוקמו בחיקוק ומי נכלל בתאגידים שהוא בחוק שהוא רלוונטי

שמחה רוטמן: יש פה כמה נושאים להתייחס

שמחה רוטמן:  קודם כל מה זה תנאים נוספים

שמחה רוטמן:  קוורום אני יודע

שמחה רוטמן:  לא תנאים נוספים; ושתיים, הצבעתי על זה גם בפעם הקודמת – הנושא של החלטה פה אחד אני מאוד מתקשה איתו

שמחה רוטמן:  ובלבד שההחלטה נכתב במפורש כי העניין חיוני ואינו סובל דיחוי – בכל מקרה אתם הרגולטור במידה מסוים

שמחה רוטמן:  אם יהיה משהו, תרימו עליו דגל, יש נציג שלכם יושב בדירקטוריונים, אתם יושבים ורואים את ההחלטה, תגידו להם מה פתאום, זה לא דחוף, כן דחוף

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שאפשר לתת זכות וטו בדירקטוריון לכל דירקטור

שמחה רוטמן:  בעיניי זה לא נכון פה אחד

שמחה רוטמן:  תסבירו מה זה תנאים נוספים ותשיבו לשאלת הייעוץ המשפטי על התאגידים שהוקמו בחוק או גופים אחרים שהוקמו בחיקוק שיחולו עליהם נושא הקוורום

גור בליי: וגם למה במהלך פעילותה השוטפת

רוני טלמור: אולי נתחיל מפה אחד

רוני טלמור:  מטרת ההסדר הזה היא מצד אחד, לאפשר לגופים האלה לקבל החלטות חיוניות כדי למנוע פגיעה בתפקוד השוטף במצבים שלמרות הכול ולמרות ההסדר שדיברנו עליו כעת, הדירקטוריון לא מאויש באופן שמותר לו לפי התקנון לקבל החלטות וזה נכון גם לגבי ועדות של הדירקטוריון בתיקון שהוספנו לקראת הדיון

רוני טלמור:  במצבים כאלה יש דברים שוטפים שצריכים לקבל מענה

רוני טלמור:  נתקלנו למשל במקרים של היעדר זכויות חתימה שנדרשות למשל כדי לעשות רכש סירות לטובת ילדים שלומדים ספנות בבית ספר - חברה לחינוך ימי, או במקום שבו נדרש אישור דוחות כספיים, למשל יכול להיות נדרש כדי שאפשר יהיה לקבל כספים מהמדינה למימון הפעילות של החברה

רוני טלמור:  הוספנו את ההסתייגות לגבי הפעילות השוטפת בגלל הערת היושב-ראש שחשש שיהיו כל מיני עסקאות או החלטות שמנצלות את המצב

רוני טלמור:  אנו לא חוששים מזה אבל זה נועד להבהיר שהמטרה לאפשר את הפעילות השוטפת

רוני טלמור:      לגבי פה אחד, המנגנון הזה נועד לאפשר לדירקטורים להיות במצב שבמספר הנמוך שנמצאים סוג של שומרים אחד על השני, שמקבלים החלטה שכולם בטוחים נדרשת וכדי לנסות למנוע משחקים לא נעמוד על כך אם היושב-ראש סבור שעדיף החלטת רוב רגילה מבין אלה שמכהנים, זה ודאי לא קוורום רגיל אבל אפשר לעשות את זה רוב המכהנים

רוני טלמור:  אם יש שניים זה ממילא יהיה שניהם

רוני טלמור:  אם שלושה ומעלה השאלה של הרוב תתעורר

רוני טלמור:  לא נתנגד לזה אבל אנו חושבים שהפתרון של פה אחד יש לו יתרון

רוני טלמור:      לגבי גופים אחרים שהוקמו בחיקוק, אנו מפנים פה לרשימה של גופים שמנויים בתוספת לחוק החברות הממשלתיות- - - שבגלל החשיבות שלהם הוחלט ברבות השנים, להכפיף את המינויים אליהם לבדיקה של הוועדה לבדיקת מינויים כמו תאגידים ציבוריים משום ראיית חשיבות הגוף ומתוך אותה ראייה רצינו לאפשר גם לגוף הזה להמשיך לתפקד אפילו אם בהרכב חסר לנושאים דחופים שאם לא יתקבלו לגביהם החלטות, תיווצר תקלה

רוני טלמור:  ריכזנו כמה דוגמאות

רוני טלמור:  עו"ד צרויה סיקרון תציג אותן

צרויה סיקרון: הדוגמאות שקיבלנו הן בעיקר ממשרד התרבות והספורט

צרויה סיקרון:  יש לנו שם – תאגיד ציבורי – שני תאגידים ציבוריים – המועצה להסדר הימורים וספורט ומרכז זלמן שזר

צרויה סיקרון:  דני חורין אמור להיות פה בזום כדי להסביר לנו על הצורך שלהם

צרויה סיקרון:  קיבלנו לאחרונה ממשרד הכלכלה גוף נוסף, שאנו צריכות לוודא אם נמצא גם בתוספת

גור בליי: יכול להיות שמיותר להתייחס לגופים אחרים שהוקמו בחיקוק? כי כפי שהיושב-ראש ציין לא פשוט הסעיף הזה

גור בליי:  השאלה אם אפשר לצמצם את תחולתו נגיד רק לתאגידים סטטוטוריים

גור בליי:  אולי עדיף

שמחה רוטמן: השאלה אם במהלך התקופה ייכנסו עוד גופים לסטטוס

גור בליי: השאלה אם עשיתם את זה במבט צופה פני עתיד או זה רק כרגע

טליה ג'מאל: אזכיר שזו הייתה שאלה שלך אדוני כי מדובר בגופים שבדרך כלל ההרכב של המועצה בהם נקבע באופן רגיש שאמור לייצר- - 

רוני טלמור: ככל שהתקופה הקובעת תימשך ועלולה להיות מוארכת, המצבים האלה עלולים לקרות

רוני טלמור:  הגופים האלה הם גופים שהמחוקק ראה חשיבות מיוחדת לגביהם, בחר אותם מכל הגופים הסטטוטוריים אחרים שמנויים בסעיף המינויים והתייחסנו רק אליהם מתוך ראייה של קבוצה בעלת חשיבות

רוני טלמור:  זו הייתה הצעתנו

שמחה רוטמן: פספסתי

שמחה רוטמן:  מה זה התנאים הנוספים?     

רוני טלמור: למשל אם מדובר בוועדת ביקורת, שצריכה לקבל החלטה או בחברה ממשלתית – יש לה ועדת ביקורת אבל נקלענו למצב שיש דח"צ אחד אז ועדת הביקורת לא תוכל להתייחס

רוני טלמור:  היא כן תוכל להתכנס לקבל אותה החלטה דחופה

שמחה רוטמן: זה לא מה שכתוב

שמחה רוטמן:  אה, ועדת דירקטוריון זה ועדת הביקורת

שמחה רוטמן:  אבל מה שאמרת זה קוורום

רוני טלמור: זה לא קוורום

רוני טלמור:  חסר לך בשביל הקוורום מישהו כזה

גור בליי: למשל בעל מומחיו

גור בליי:  אין דירקטור שהוא רואה חשבון

גור בליי:  ההחלטה צריכה להתקבל כשאחד מהשותפים להחלטה זה דירקטור שהוא רואה חשבון

גונן גומלסקי: המספר של הדירקטורים הוא מספק

שמחה רוטמן: הבנתי, וזה אתם יודעים כמה יש לכם כאלה? כי אני מבין את הבעיה שזה בא לפתור, אבל זה מונח כה רחב בחקיקה

שמחה רוטמן:  גם תנאים נוספים בעיקרון אסור לדירקטוריון לפעול בניגוד עניינים אבל מותר לו עכשיו לפעול בניגוד עניינים כי הסמכתי אותו גם תנאי נוסף שדרוש לפעילותו

שמחה רוטמן:  הצ'ק פה ענק

טליה ג'מאל: חשבנו בנוסח להציע, אולי נעשה הבהרה אם אתה מבקש אדוני, שמקשר בכהונה בהרכב

טליה ג'מאל:  אם אין מישהו שהתנאי הזה מתקיים בו שמכהן בהרכב הדירקטוריון בלבד

שמחה רוטמן: כי הביטוי תנאים נוספים הנדרשים לפעילותם יכול להיות הכול בכול מכול כול, יכול להיות נדרש אישור רגולטורי ואין אישור רגולטורי

שמחה רוטמן:  לא יודע

גור בליי: היה לנו נוסח קודם – ואף אם לא מכהנים בהרכב הדירקטוריון דירקטורים הנדרשים לשם קיום תנאים נוספים

שמחה רוטמן: לזה כוונתם

שמחה רוטמן:  זה מכסה אתכם? או בוועדת הדירקטוריון

גור בליי: הדגש שלא מכהנים דירקטורים לשם קיום התנאים ואז הדגש הוא על העובדה שאין אותם – לא מה הם עושים

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  נמצא בזום עו"ד דניאל חורין, משרד התרבות

דניאל פרידמן: שלום

דניאל פרידמן:  אתייחס – צרויה התייחסה לתאגידים שנמצאים באחריות משרד התרבות והספורט

דניאל פרידמן:  רק אתייחס למה ששאל היועץ המשפטי לוועדה לעניין הגופים האחרים שמנויים בתוספת

דניאל פרידמן:  אני חושב שנכון לכלול את ההוראה ביחס אליהם – התוספת לחוק החברות הממשלתיות – אני חושב שנכון לכלול את ההתייחסות או ההוראה גם ביחס לגופים האלה כי לו במהלך התקופה יצומצם מספר החברים שם מהטעם שחברים יבקשו לעזוב כי הארכת הכהונה חלה עליהם- -      

שמחה רוטמן: אל מתחת לקוורום?     

דניאל פרידמן: אם זה יקרה ויצומצם מספר החברים במועצות כאלה ואחרים מתחת לקוורום חשוב לאפשר גם להם להיות מסוגלות לתפקד

שמחה רוטמן: כמה כאלה יש לך שהן בסכנה לקוורום? אני רוצה לקוות- -      

דניאל פרידמן: אתן דוגמה

דניאל פרידמן:  המועצה הלאומית לספורט

דניאל פרידמן:  שם אנו כרגע מצויים במספר מצומצם מעל הקוורום הקיים

דניאל פרידמן:  בהנחה שהחוק יעבור הארכת הכהונה - מעל הקוורום

דניאל פרידמן:  בכל זאת אם יחליט אחד החברים ואין לי כרגע ידיעה על דבר כזה אבל אם יחליט אחד או שניים מהחברים- - -     

שמחה רוטמן: אז תזדרזו למנות

דניאל פרידמן: רק אסביר מה משמעות הדברים

דניאל פרידמן:  כיוון שהליכי המינוי דורשים גם את אישור הוועדה לבדיקת מינויים, וכיוון שהמועצות המייעצות האלה למשל חלק מתפקידן הוא לייעץ לשר לגבי מבחני תמיכה או מבחנים אחרים שמבקש לעשות- --     

שמחה רוטמן: אני מבין אבל דווקא מה שאתה מתאר לי זו סיבה שיהיו מספיק גורמים שילחצו שתעבדו כמו שצריך

שמחה רוטמן:  סליחה שאני אומר

שמחה רוטמן:  הוועדה לבדיקת מינויים –אני מבקש, אדוני היועץ המשפטי, אני מבקש לברר איזו ועדה בכנסת אחראית לבקרה על הוועדה לבדיקת מינויים כוועדה

שמחה רוטמן:  בדיקה מול ועדת הכנסת מול התקנון מי הגוף שמפקח עליהם כי אני לא יודע מי הגוף שמייצג אותם פה סביב השולחן אבל אני שומע מכל עבר תלונות על התהליכים ומשך הזמן שלוקח אצלכם

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאם הם לא אצל אף אחד, אולי הם אצלנו בשיורי ונעשה ישיבת מעקב למה הוועדה לבדיקת מינויים לוקחת כל כך הרבה זמן

דניאל פרידמן: אין פה עניין מצידי של תלונה אלא של תהליכים שלעיתים לוקחים זמן

שמחה רוטמן: אני לא רואה סיבה שבמדינת ישראל בשנת 2023 ועדה לבדיקת מינויים, אנו עכשיו בתקופה שהארכנו לכולם ארבעה חודשים ואולי אחד יעזוב וזה יקרב אותנו מתחת לקוורום ואתה תמנה במקום והוועדה לבדיקת מינויים לא תיתן למנות

שמחה רוטמן:  בשביל זה אני מעדיף לחוקק חוק לבטל את הוועדה לבדיקת מינויים

שמחה רוטמן:  נראה לי שזה יחסוך כאב ראש לכולם

שמחה רוטמן:  לא מצליח להבין את זה

שמחה רוטמן:  הנזקים שנגרמים כתוצאה ממינוי דירקטורים של הוועדה לבדיקת מינויים לא בדקה נראה לי יותר קטנים מהנזקים של התמשכות הליכי הבדיקה בוועדה לבדיקת מינויים גורמים

אביטל שטרנברג: השאלה מה מידת הנזק

גור בליי: אם זה חוק החברות הממשלתיות, זה אנחנו

שמחה רוטמן: גברתי מנהלת הוועדה בואי נקבע דיון לעוד שבועיים לביקורת על ועדה לבדיקת מינויים

שמחה רוטמן:  אני לא מחוקק את החוק הזה בשביל זה שהוועדה לבדיקת מינויים לא תסיים עבודה

גונן גומלסקי: תעשה לנו שירות גדול מאוד אם יהיה דיון כזה

גונן גומלסקי:  אני בכל זאת רוצה להסתייג מהטענה שהוועדה לבדיקת מינויים לא עושה עבודתה

שמחה רוטמן: לא אמרתי

גונן גומלסקי: הליכים של שנה וחצי

גונן גומלסקי:  יש פה כל מיני אמירות

שמחה רוטמן: אני רק אמרתי שאם מבקשים ממני לתקן סעיף בחוק מתוך הנחה שהוועדה לבדיקת מינויים לא תסיים עבודה בארבעה חודשים כנראה שאני צריך לעשות סעיף ועדת פיקוח על הוועדה לבדיקת מינויים

קריאה: יש בסיס מוצק מאוד

שמחה רוטמן: לא משנה

שמחה רוטמן:  אני לא מכניס את הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  אני מקווה שהגופים שלך לא יגיעו לסטטוס הזה

שמחה רוטמן:  ואם יגיעו, במסגרת דיון הפיקוח שנעשה על הוועדה לבדיקת מינויים נבדוק למה זה קרה

דניאל פרידמן: הגופים שלנו הם חלק מהגופים שמנויים בתוספת לחוק

דניאל פרידמן:  הצעת החוק הזו מבקשת בסוף לתת מענה למצבים שאנו לא תמיד יודעים או שבהכרח יקרו אלא מצב שבגלל המלחמה רוצים לאפשר לגופים שצריכים לתפקד להמשיך לתפקד

שמחה רוטמן: מצד שני, בניגוד לחברות הממשלתיות שהדירקטורים בסופו של דבר כולם למעט העובדים, לא חלופיים

שמחה רוטמן:  בגופים האלה שהוקמו בחיקוק המבנה התאגידי שלהם נבנה ודיברנו על זה קודם והזכירו את זה כמה יועצים משפטיים סביב לשולחן, נבנה לכתחילה כדי לייצג מגוון אינטרסים ולכן כשאתה מייצר שם קוורום חסר, זה לא שאתה אומר: יש לי 10 דירקטורים שמונו על ידי שרים שונים בתקופות שונות אבל בסופו של דבר כולם ממונים על ידי השרים

שמחה רוטמן:  פה יש לי גופים שלא יהיו מיוצגים כתוצאה מזה שאני זה וזה כן מחליף אחד בשני

שמחה רוטמן:  שם הפגיעה שפעילות בקוורום חסר הרבה יותר משמעותית ולכן אני לא שש להכניס אותם ליתר ביטחון

שמחה רוטמן:  תיתקלו בבעיה הזו – אני חושב שהוועדה הראתה ואני מציין לפרוטוקול - קואליציה ואופוזיציה – הראתה הוועדה שהיא מתגייסת לחקיקות לא פשוטות ומורכבות מאוד בתהליכי זמן קצרים כשזה נדרש כתוצאה ממצב הלחימה

שמחה רוטמן:  תיתקלו בזה – תבואו

שמחה רוטמן:  אני לא מכניס את זה כצ'ק פתוח

שמחה רוטמן:  להפך, אני רוצה לייצר תמריץ מאוד חזק שדבר כזה לא יקרה

דניאל פרידמן: תאגידים ציבוריים נותרים והגופים בתוספת יוצאים? זו המשמעות?     

שמחה רוטמן: לגבי תאגידים שהוקמו בחוק אמרו לי למי זה נדרש כרגע, שיודעים שיידרשו לזה ולכן באין מנוס אני עושה את זה אבל שלייקעס וחגורות איני מייצר

שמחה רוטמן:  בבקשה

רחל גור: תודה

רחל גור:  קודם כל, אנו מאוד שמחים, מברכים את כבוד היושב-ראש - קודם כל רצינו לברך כי אנו עומדים הרבה זמן על הבעייתיות שיש בזה שהחברות הממשלתיות פועלים באופן שיטתי וממושך בפורום חסר

רחל גור:  זו בעיה מאוד גדולה

רחל גור:  לכן רציתי להתייחס לסיפא של הסעיף שבו אני רואה שהיתוסף חובת שקיפות

שמחה רוטמן: באתר האינטרנט של החברה, בעקבות הדרישה שעלתה פה בוועדה

שמחה רוטמן:  בין היתר גם אליכם

שמחה רוטמן:  עוד לא הגענו לחלק הזה

שמחה רוטמן:  רציתי גם על זה לומר משהו

רחל גור: שתי נקודות בעניין זה

רחל גור:  קודם כל שקיפות אומנם מאוד חשובה אבל זה לא מספק במיוחד לא בנוסח הנוכחי, כלומר לפרסם בכל חברה תת סעיף או תת נקודה באתר שארגונים כמונו, גם שאנו מאוד מוכשרים לעולם לא נמצא בלי בקשת חופש מידע שזה סחבת מיותרת, חבל

רחל גור:  אנו מציעים לפרסם את זה באתר רשות החברות – ממילא הם מקבלים את כל הדיווחים, ויכולים להעלות את זה בצורה מרוכזת כדי שיהיה נגיש לכם, לכנסת, לציבור, לכל מי שבעל עניין

רחל גור:  לא מדובר פה בטרחה נוספת אלא חובת שקיפות

רחל גור:      שנית, נשמח לבקש מכבוד היו"ר לשקול שוב את הנושא של פעילות בקוורום חסר

רחל גור:  אני מתייחסת לסעיף 16א1

רחל גור:  במקרה שיש פחות משלושה דירקטורים

שמחה רוטמן: זה ירד

רחל גור: יודעת

רחל גור:  השאלה אם לא כדאי לשקול להחזיר את זה, שבמקרים שבו יש אדם אחד, שניים, פחות משלושה שמקבלים החלטות גורלית לגבי המשק, גם לגבי הביטחון, גם לגבי כספי הציבור, שלא יהיה איזה מנגנון מטעם רשות החברות הממשלתיות לגבי מה נחשב להחלטה חריגה

שמחה רוטמן: זה בדיוק מה שלא רצינו בדיונים הקודמים

שמחה רוטמן:  לגבי השקיפות, אני מסכים לחלק הזה בסעיף, אל"ף

שמחה רוטמן:  חושב שרק באתר החברה זה לא מספיק

שמחה רוטמן:  הייתי רוצה שזה יהיה באתר רשות החברות הממשלתיות – הייתי עושה את זה בהודעה לוועדה אבל שזה כן יהיה במקום מרוכז

שמחה רוטמן:  זה אחת

שמחה רוטמן:  באתר הרשות, יש לכם בעיה עם זה?     

גונן גומלסקי: לא, רק יש לי בקשה – באתר הרשות לאחר שהחברה תמסור לרשות הודעה על כך

שמחה רוטמן: אבל נציגים שלכם יושבים שם

גונן גומלסקי: לפעמים הנציגים לא נמצאים אז אנו לא מקבלים את המידע הזה ישירות

שמחה רוטמן: אני לא יכול להטיל עליכם חובה לפרסם מה שאתם לא יודעים

שמחה רוטמן:  מה שאתם יודעים – תפרסמו

שמחה רוטמן:  הודעה לנושא החלטה שהתקבלה בהרכב חסר וכו' תתפרסם באתר האינטרנט של החברה, הודעה תימסר לרשות החברות הממשלתיות, תתפרסם באתר האינטרנט של החברה ושל רשות החברות הממשלתיות

שמחה רוטמן:  היא חייבת למסור לך הודעה ולפרסם באתר האינטרנט של החברה, חובת מסירת ההודעה תהיה כתובה

שמחה רוטמן:  אני לא עושה פה חיובים תלויים

שמחה רוטמן:  אם הם מפרים חובה שלהם – הם מפרים חובה על פי חוק – תפעלו נגדם כפי שאתם יודעים לפעול נגד חברות ממשלתיות שפועלות בניגוד לחוק

רוני טלמור: לגבי תאגידים זה יהיה באתר שלהם

שמחה רוטמן: תכף נדבר על זה

שמחה רוטמן:  זה לגבי השקיפות

שמחה רוטמן:  מסכים שזה חשוב

שמחה רוטמן:  הודעה כאמור תכלול מידע לגבי מספר הדירקטורים שהשתתפו בקבלת ההחלטה והקוורום הנדרש, כלומר יהיה כתוב שם מסודר: קיבלו את ההחלטה 3 דירקטורים, הקוורום הוא חמישה, משהו כזה

שמחה רוטמן:  שיהיה ברור כמה אנשים מתחת לקוורום קיבלו את ההחלטה

שמחה רוטמן:  זה לגבי סעיף 16א

שמחה רוטמן:      לגבי תאגידים בחוק, מאחר שאתם לא הרגולטור שלהם, שם יהיה - כדאי לכתוב – ובלבד שהודעה כאמור בסעיף א תתפרסם באתר האינטרנט של התאגיד ותישלח לוועדת החוקה

שמחה רוטמן:  ואז נקבל עדכון כי אין רגולטור

שמחה רוטמן:  נכון?     

רוני טלמור: נראה לי ששקיפות זה מספיק

שמחה רוטמן: כמה תאגידים יש? לכמה מהם יש אתר שמתעדכן? אני יודע שלא

רוני טלמור: יש בודדים שאין להם

שמחה רוטמן: אז כשמקבלים החלטה חריגה בקוורום חסר שישלחו הודעה כאמור לוועדה

שמחה רוטמן:  שיודיעו לשר, והשר יודיע לוועדה

שמחה רוטמן:  שיודיעו לשר הממונה עליהם

רוני טלמור: אנו רוצים לשקול את ההצעה

רוני טלמור:  נחזור אליכם

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אגב אפשר להוריד את הסעיף אם רוצים

גור בליי: האם יש להשאיר את כמשמעותם בסעיף 60א בחוק החברות הממשלתיות? כי הבנו שיכול להיות שאתם מתכוונים גם לתאגידים סטטוטוריים כמשמעותם בסעיף 60א לחוק החברות הממשלתיות או כשמשמעותם מוסב רק על הגופים הנוספים שהוקמו בחיקוק?     

רוני טלמור: יש תאגידים שהוקמו בחוק כמו לשכת עורכי הדין ותנועת הצופים

שמחה רוטמן: איזה חוק הקים את תנועת הצופים?     

רוני טלמור: המעורבות של ההפניה נובעת מזה שיש מעורבות ממשלתית במינוי המנהלים

רוני טלמור:  אני חושבת שעדיף להישאר עם 60א

גור בליי: מורידים את הגופים אבל ההפניה הזו כמשמעותה מתייחסת גם לתאגידים

גור בליי:  ואנו נשארים עם במהלך פעילותה

שמחה רוטמן: אני חייב לדעת איזה חוק הקים את תנועת הצופים?     

רוני טלמור: פקודת הצופים, נוסח חדש מ-78'

גור בליי: אז אנו נשארים במהלך פעילותה השוטפת עם פה אחת, ועם הסיפא שדובר ב-א, וב-ב נשארים עם כמשמעותם בסעיף 60א לחוק החברות הממשלתיות אבל מורידים גופים שהוקמו בחיקוק ואתם צריכים לתת תשובה לגבי מנגנון השקיפות של ב

משה סולומון: אני רק מבקשת להזכיר, שביקשנו שהוראות של הרכב חסר יחולו גם על תאגידים עירוניים ותאגידי מים וביוב

שמחה רוטמן: את יודעת כמה יש לך כאלו?     

משה סולומון: אני יודעת כמה היו צפויים להיות

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  תאגידי מים וביוב לא הוקמו בחוק?     

משה סולומון: לא, הם מוקמים מכוח חוק

משה סולומון:  יש חקיקה שמסדירה את הקמתם אבל הקמתם נעשית על ידי הרשות המקומית

משה סולומון:  לא תאגיד סטטוטורי

שמחה רוטמן: אז את רוצה שיהיה כתוב 16א גם על חברה עירונית, חברת בת עירונית או תאגיד מים וביוב?     

משה סולומון: תאגידים עירוניים כי תאגידים זה לרבות - לא רק חברות עירוניות

משה סולומון:  ותאגידי מים וביוב

משה סולומון:  אני מזכירה שהממשלה התנגדה לעמדה שלנו

משה סולומון:  אבל אנחנו סבורים שבמקומות שבהם אין אפשרות- - -     

שמחה רוטמן: כמה גודל הקבוצה הזו? מצד אחד אתם יותר בבעיה כי אתם לא יכולים למנות בתקופת החוק הזה בשום צורה

שמחה רוטמן:  או כן? בבקשה

יעל גרמן: אנו אכן מתנגדים לתוספת הזו

יעל גרמן:  האמירה של אדוני היא לא מדויקת

יעל גרמן:  תקופת הבחירות אמנם מהווה מסוכה בכל הנוגע למינוי נציגים בתאגידים עירוניים אבל לא מונעת באופן קטגורי מינוי כזה

שמחה רוטמן: כלומר נקודתית תתירו במקום שאין קוורום

שמחה רוטמן:  אבל כמה זמן לוועדה לבדיקת מינויים ייקח לבדוק?     

יעל גרמן: יותר מזה

יעל גרמן:  נכון לכרגע, אדוני, נציגי ציבור קיבלו מענה אז הקבוצה שנותרה שרלוונטית לסעיף למעשה עובדים

יעל גרמן:  בכל הקשור לעובדים – כמובן אסייג, ואין פה אישור קטגורי לאשר בהיעדר קוורום אבל היעדר קוורום בכל הנוגע לעובדים בהחלט יכול להוות שיקול עיקרי, ויוביל לכך שנאשר את המינוי

משה סולומון: אבקש להתייחס לדברים

משה סולומון:  אני מבקשת להזכיר כמה דברים

משה סולומון:  אחד, זה חריג ולא בהכרח מגלם את החשיבה שצריכה להיות לגבי איפוק וריסון של רשות מקומית שיוצאת

משה סולומון:  שתיים, תקופות מינוי הן תקופת של שלוש שנים

משה סולומון:  אי אפשר למנות לפחות, בטח לא כשמדובר בתאגידי מים וביוב, גם לא נציגי עובדים

משה סולומון:  סעיף 21 לחוק החברות הממשלתיות חל על המינויים

משה סולומון:  תקופה של שלוש שנים

שמחה רוטמן: במידה מסוימת את מייצרת מינוי לשלוש שנים, בתקופה שבה הרשות המקומית כבר איבדה את המנדט שלה, בניגוד אפילו לתקופת בחירות רגילה שאני לא אוהב את פרק הזמן שלכם וחושב שהגבלת מינויים שישה חודשים לפני לא אוהב את זה – זו עמדתי

שמחה רוטמן:  אבל פה מדובר ברשות שכבר איבדה את המנדט שלה באמת

שמחה רוטמן:  היא מונשמת מלאכותית כתוצאה מהחוק

יעל גרמן: אני מבקשת להדגיש שההתייחסות שלי נוגעת רק לתאגידים עירוניים רגילים במירכאות

יעל גרמן:  תאגידים של מים וביוב, משרד הפנים אינו רגולטור ולכן אינו חווים עמדה בנושא

שמחה רוטמן: מה זאת אומרת? רשות מקומית רוצה למנות אדם לתאגיד מים וביוב – לא אכפת לכם? ההנחיה שלכם לא חלה על זה? מבחינתכם אין לכם שום עמדה בשאלה העקרונית אם רשות מקומית יכולה למנות בתאגיד מים וביוב בתקופת בחירות?     

יעל גרמן: לא

משה סולומון: זה גם הפתיע אותנו

שמחה רוטמן: כשרשות שלטונית לא מתערבת אני אומר תודה

יעל גרמן: אבדוק את זה שוב

יעל גרמן:  עד כמה שאני מבינה מדובר ברשות המים שעושה את הבדיקות האלה

משה סולומון: בשיחה שהייתה לנו עם רשות המים, מה שהפתיע אותנו לא היה שאין נהלים למינוי דירקטורים או הגורם שבודק את הדירקטורים אלא השאלה מה צריכה לעשות מועצת רשות מקומית בתקופת בחירות

משה סולומון:  זה משהו שהרגולטור של הרשויות המקומיות אמור לקבוע גם כשמדובר במינויים לתאגידי מים וביוב אבל גם רשות המים אמרו את זה

משה סולומון:  הם מסדירים בנהלים משלהם, שזה השלמה של המינימום הנדרש בתאגיד מים

שמחה רוטמן: אני לא נוגע בזה כרגע

יעל גרמן: מבקשת להשלים את התמונה

יעל גרמן:  אדוני אמר שלמעשה מאלצים מועצה שמונשמת כרגע למנות עובד

יעל גרמן:  סעיף 8(2) לתקנות העיריות בנציגי עירייה בתאגיד עירוני מורה שאם החליטה מועצת העירייה ניתן להחליף את העובד לאחר ששוכנעה שלא יהיה בכך – עובד שמשמש כנציג כמובן – כדי לפגוע בתפקוד התאגיד

שמחה רוטמן: לא מתערב בזה

שמחה רוטמן:  לא מוסיף

שמחה רוטמן:  מה שיש פה בנוסח אחרי התיקונים שדיברנו, יישאר

שמחה רוטמן:  אל תגיעו למצב של חוסר קוורום בייחוד שעשינו הארכה באמת מכאן ועד הודעה חדשה

גור בליי: לפרוטוקול - כתבו לנו בכמה מקומות מהגורמים הרלוונטיים אז אני מבהיר שוב – בנושא של אגודות שיתופיות, התקיפה של החלטת הרשם היא בדרך של ערעור מינהלי

שרה גולד: היו לנו תיקוני נוסח

גור בליי: נכון

גור בליי:  אבל במהות

גור בליי:      19

גור בליי:  אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מחובתה של רשות ציבורית לפעול במהירות הראויה, בהתאם לנסיבות העניין, אנו מציעים להוסיף פה – ועליה לפעול ככל יכולתה כדי לעמוד בתקופה או במועד הנקוב למתן החלטה מינהלית הקבועים בחיקוק

גור בליי:       אחר כך חשבנו על זה שוב, ועדיין אנו רוצים להציע

גור בליי:  הממשלה מתנגדת

שמחה רוטמן: גם אני לא מת על זה

גור בליי: הקושי שלנו, יש פה מושגי שסתום – מהירות ראויה

שמחה רוטמן: הם מופיעים בחוק הפרשנות

גור בליי: ודאי

גור בליי:  אנו לא באים לשנות את חוק הפרשנות

גור בליי:  במצב הזה כשהחוק קובע רף אחד של זמנים, וכשאנו בתקופת מלחמה, החשש שלנו שבסופו של דבר בעצם הוא קובע לכאורה רף שלא מחייב לפעול מעבר

גור בליי:  זה עלול להתפרש כמשהו שלא נותן בעצם הרבה במצבים שבהם הרשות אולי כן יכולה לעמוד בזמנים

ניצן רוזנברג: השאלה האם המועד הרגיל הוא המועד החדש

ניצן רוזנברג:  יש עכשיו עוד חודשיים

ניצן רוזנברג:  השאלה אם אתה רוצה עדיין לומר לה בכל זאת- - -      

שמחה רוטמן: אין חוק שאוסר על רשות לפעול יותר יעיל ולפעול בתוך הזמן שלה

ניצן רוזנברג: השאלה האם החובה היא לפעול במהירות הראויה לכיוון המועד המקורי

שמחה רוטמן: למה? גם לפני המועד המקורי

שמחה רוטמן:  אם המועד המקורי הוא עוד חודשיים ועכשיו הם קיבלו ארכה של עוד חודשיים, הם צריכים לפעול במהירות הראויה ואם יכולים לשחרר את ההודעה עכשיו – שישחררו עכשיו

שמחה רוטמן:  כלי ירייה יש להם לוחות זמנים כאלה

שמחה רוטמן:  אנו מלחיצים אותם שיעבדו תוך יום

שמחה רוטמן:  לא במועדים שיהיה כתוב להם עכשיו

ניצן רוזנברג: המהירות הראויה זה המועד המקורי

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  בעיניי המהירות הראויה זה כמה שיותר מהר

שמחה רוטמן:  לא רוצה לרפרר למועד הזה

שמחה רוטמן:  אולי לפניו

שמחה רוטמן:  פה זה כל המוסיף גרוע

שמחה רוטמן:  הסעיף עצמו, אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מחובתה של רשות ציבורית הוא מיותר, אבל כשהוספת אותו אמרת: למרות שנתתי לך ארכה, תשתדל לעבוד כמה שיותר מהר

שמחה רוטמן:  זה בסדר גמור

שמחה רוטמן:  בשנייה שאני מרפרר אותו למועד המקורי, אני צריך לעבוד בראויה מתאריך עד תאריך ואז לא לעבוד במהירות הראויה? תמיד הרשות צריכה לפעול הכי מהר

שרה גולד: בדברי ההסבר כתבנו: יודגש כי אין בהוראה זו כדי למנוע מרשות ציבורית או מאדם לתת החלטה או לבצע פעולה לפי העניין במהלך התקופה המקורית ואף קודם לכן ככל שהדבר אפשרי

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  זה בעיניי הדבר הנכון, לכן לא מת על התוספת הזו

שמחה רוטמן:  גם כשזה מונחים חדשים, לך תדע איך יפורשו

שמחה רוטמן:      סייגים לתחולה על ערכאות - הוספנו ערכאות והוספנו- - -     

ניצן רוזנברג: סליחה שאנו חוזרים לעניין הזה אבל יש פה נקודה שלא עלתה לדיון באופן ברור בדיוני הועדה והם כן התייחסו אליה בדברי ההסבר וכן אני חושבת שזה מספיק חשוב כדי לדבר על זה

ניצן רוזנברג:  הממשלה אומרת שמפנים אותנו במיוחד לחוק תובענות ייצוגיות, והם רוצים להסב תשומת לב הוועדה לכך שלפי הפרשנות שלהם אם היום האחרון של תקופת 90 ימים שיש לממשלה לפי סעיף 9 לחוק תובענות ייצוגיות לחדול מקביעה שעושה, נופלים בתוך התקופה הקובעת, בעיניהם זה אומר שהחוק שלנו יחול על זה, מאחר שלעמדתם זו החלטה מינהלית וזה אומר שהחוק שלנו ידחה בתקופת הדחייה, בתוך התקופה הקובעת כמה שתוארך- - -     

שמחה רוטמן: אבל הודעת חדילה זה מועד שקבוע בחוק או שנקבע בהחלטת בית משפט?     

שרה גולד: יש מועד לחדילה עצמה ויש מועד על הודעת החדילה

שרה גולד:  לפי פסיקת בתי המשפט הודעת החדילה לבית המשפט יחולו עליה תקנות בתי המשפט, סדרי דין, מצב חירום מיוחד אבל החדילה עצמה בגלל שהיא פעולה מינהלית התקנות האלה לא חלות ולכן חשבנו שנכון להחיל את החוק הזה

שרה גולד:  כלומר שתהיה הלימה

שרה גולד:  ככל שתרצו שנרחיב, לירן חשין- -      

שמחה רוטמן: יש הודעות חדילה שאתם יודעים שאתם צריכים?     

שרה גולד: אני פחות מכירה

שרה גולד:  לירן חשין- -      

שמחה רוטמן: אני יודע על מעשה חדילה שבאתם אליי עם תיקון לחוק תובעות ייצוגיות שעדיין לא הבאתם לי תשובה לגביו, ששם זה סכומים די גדולים של רשות מקרקעי ישראל

שמחה רוטמן:  גם השאלה מה ההצדקה

שמחה רוטמן:       למה לחדול או לא לחדול? למה שהארכה תהיה על חדילה? לא על הודעת חדילה שעל זה חלים ההוראות

שמחה רוטמן:  החדילה עצמה – הודעתם, לא הודעתם, חדלתם, ועכשיו אתם צריכים לחדול ולמה שניתן לכם ארכות ובינתיים בזמן הזה תמשיכו לפעול בצורה שלכאורה על פניו מזיקה לאנשים, לא חוקית, תלוי לפי נושא התובענה

לירן חשין: ברור שרשות מינהלית ככל שגילתה שגבתה שלא כדין, ותוכל מייד לחדול, תעשה את זה

לירן חשין:  לא תאריך לעצמה את המועד

שמחה רוטמן: חזקה על הרשות

שמחה רוטמן:  אפילו לא חשדנו

שמחה רוטמן:  אני חדל מלחשוד שדבר כזה עלול לקרות במדינת ישראל

לירן חשין: רשות מינהלית יש לה חזקת תקינות

לירן חשין:  כאשר היא מגלה שגבתה שלא כדין היא תפסיק לגבות 

לירן חשין: את זה

לירן חשין:  העניין הוא שבמצב החירום הנוכחי, לא הייתי בשאר הדיון אבל משרדי הממשלה והרשויות, יש בהם חוסר בכוח אדם, הם מתעסקים בדברים אחרים ולכן לא יגיעו לבחון את זה

לירן חשין:  זו הבעיה

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  חדילה זו פעולה שנעשית אחרי שהרשות הגיעה למסקנה שהיא פועלת שלא כדין

לירן חשין: אחרי שמקבלת תובענה ייצוגית

שמחה רוטמן: נכון, אז קיבלה

שמחה רוטמן:  אם הגיעה למסקנה שצריכה לחדול – שתחדול

שמחה רוטמן:  אם לא הגיעה למסקנה שצריכה לחדול - שלא תחדול

לירן חשין: הרבה פעמים זה מסובך

שמחה רוטמן: שתבקש ארכה מבית משפט

שמחה רוטמן:  זה הליך משפטי מתנהל

שמחה רוטמן:  האם בית משפט יכול לתת ארכה לעניין משך החדילה, אם הרשות מבקשת עוד זמן לשקול את זה?     

לירן חשין: בית משפט יכול לתת אורכה, אבל בדרך כלל לא נוטה לתת אורכות

שמחה רוטמן: גם אני לא נוטה לתת אורכות, ובייחוד שדיברנו על פעולה מינהלית, הפרשנות של חדילה פירושה פעולה מינהלית

שמחה רוטמן:  יש מערכון "סטופ איט"

שמחה רוטמן:  אתם לא צריכים לפעול אלא פשוט צריכים להפסיק

שמחה רוטמן:  תפסיקו בבקשה

לירן חשין: במצב רגיל ברור שהמדינה כשמקבלת תביעה ייצוגית צריכה מייד לבחון אותה ולהודיע על חדילה כשחושבת שצריכה לחדול, ומייד

שמחה רוטמן: אחת מהשתיים – או הגיעה למסקנה הזו או לא הגיעה אליה

שמחה רוטמן:  אם הגיעה, שתחדול ואז אני לא רוצה לתת לה אפילו גרם של ארכה

שמחה רוטמן:  אם לא הגיעה למסקנה הזו אז היא בכל מקרה לא תחדול ואם תגיד שהיא צריכה עוד זמן לחדול בתוך הליך משפטי מתנהל, שתפנה לשופט הרלוונטי ותגיד לו: עקב מצב החירום אנו צריכים עוד זמן לבדוק את הנושא ומבקשים שתאריך לנו את המועד פרטנית

שמחה רוטמן:  יכול להיות שבחלק מהמקרים יתאים, יכול להיות שבחלק מהמקרים לא יתאים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש מקרים שבהם כבר ניתנו ארכות לחדילה ולא חדלו

שמחה רוטמן:  לא יודע אם זה נחשב טכני במישור החדילה, אבל הבאתם לפה תיקון לחוק תובענות ייצוגיות בקשר לרמ"י שגובה כל מיני דברים

שמחה רוטמן:  ביקשתם תיקון לחוק לארכה שניתנה לכם על ידי בית משפט

שמחה רוטמן:  לא יודע אם זה נחשב חדילה או לא לפי הגדרת החוק

שמחה רוטמן:  לא יודע מה תחולתו, יש לזה השלכות על המון אנשים

שמחה רוטמן:  יבוא שופט ויחליט, אחרי שהחליט שנותן לכם ארכה או לא נותן לכם ארכה לחדילה

שמחה רוטמן:  למה שאחליט באופן גורף על קבוצה בלתי מסוימת של אנשים שמותר לכם להמשיך לפעול כרשות בצורה לא תקינה? אני חודל את הסעיף הזה בלי ארכות

ניצן רוזנברג: בהנחה שזו עמדת היו"ר אתם חושבים שאנו צריכים לתקן את זה בנוסח? כי אני הבנתי שהפרשנות שלכם שזה נחשב החלטה מינהלית אוטומטית

ניצן רוזנברג:  השאלה היא, כדי שמה שהיו"ר אומר יקרה צריך להחריג את זה

שרה גולד: זה דורש תיקון בתוספות, לראשונה

שרה גולד:  צריך למחוק מהשנייה

ניצן רוזנברג: ולהוסיף את סעיף 9 לחוק תובענות ייצוגיות לתוספת הראשונה

גור בליי: כפי שאמרת, רק לפרוטוקול – מוסיפים פה את הוראות הבחירות, דרכי תעמולה, סדרי הדין בבקשות ועררים, התשע"ה-2015

שמחה רוטמן: זה רק לפי זה? מה עם כלל דיני הבחירות?     

גור בליי: זה נוסח

ניצן רוזנברג: את חוק הבחירות לכנסת עם כל התקנות שלו הכנסנו לתוספות – גם לראשונה וגם לשלישית

ניצן רוזנברג:  זה מה שאתמול הוחלט

שמחה רוטמן: שהוראות לא חלים עליהם

ניצן רוזנברג: שמוחרג בתוספות

שמחה רוטמן: אין בעיה

גור בליי: לנו אין בעיה גם את זה לשים בתוספות

גור בליי:  זה עניין נוסחי

שמחה רוטמן: לא מעניין אותי

שמחה רוטמן:  משאיר לכם לנוסח

שמחה רוטמן:  לא מפריע לי

שמחה רוטמן:  איך שאתם רוצים

גור בליי: סעיף 22

גור בליי:  פה הייתה לנו שאלה, ככל שעברנו על כל מבנה החוק, האם לאפשר בכלל לאחר חקיקת החוק – ודאי שמשנים את התוספת השלישית והחמישית, והשנייה - תכף נגיע אליה

גור בליי:  זה האופט אין

גור בליי:  עולה שאלה האם לאחר חקיקת החוק יש היגיון לאפשר בתיקון התוספת הראשונה

שמחה רוטמן: שלתיקון תוספת ראשונה יהיה צורך באישור ועדה כי זה רטרואקטיבית

שמחה רוטמן:  שלישית וחמישית זה בהסכמת השר

שמחה רוטמן:  שלישית זה לא רטרו? זה האזרח שלא מקבל ארכה

שמחה רוטמן:  אם אני מוריד פרט מהשלישית, אני שולל מאנשים ארכה גם רטרו

גור בליי: זה לא רק רטרו כי גם צופה פני עתיד

גור בליי:  בשלישית יש מרכיב של רטרו וצופה פני עתיד

גור בליי:  ראשונה רק לעבר

שמחה רוטמן: והחמישית זה תוספת ארכה שמה מפנה אליה?     

שרה גולד: חיקוקים שאם יהיו חיקוקי שגרה אחרי תקופת החירום החוק שלנו יכול לגבור עליהם

שרה גולד:  כרגע החוק שלנו לא גובר על חיקוקי חירום

גור בליי: נכון שהתוספת השלישית יכול להיות בה מרכיב

שמחה רוטמן: לדעתי על 22 באישור ועדה

שרה גולד: זה יכול מאוד לסרבל

שרה גולד:  הראשונה בסדר

גור בליי: בגלל הרטרואקטיביות זה רגיש

גור בליי:  השאלה אולי לגבי השלישית

שמחה רוטמן: אז אפשר לקבוע שתיקון השלישית יחול רק מיום תיקון התוספת

ניצן רוזנברג: אולי אם הם רוצים להרע את מצב האזרח אז שיעברו בוועדה?     

שרה גולד: זה משהו שיכול להיות באופן טבעי מהארכת התקופה הקובעת

שמחה רוטמן: לא כי בהארכת התקופה הקובעת בכל מקרה מגיע לוועדה

שמחה רוטמן:  זה לא יסרבל אותך

שמחה רוטמן:  נניח שתרצי להאריך את התקופה הקובעת ולהוריד דברים בשלישית במהלך אותו אירוע

שמחה רוטמן:  הגעת לוועדה בכל מקרה

שמחה רוטמן:  מה זה משנה?     

שרה גולד: במהלך אותו אירוע כן אבל אם תוך כדי מהלך הדברים המשרדים רואים שאי אפשר לדחות יותר וצריך לגרוע השאלה אם אפשר להסתפק בהקשר הזה בדיווח לוועדה כפי שעשינו בתוספת השנייה

שמחה רוטמן: או שתחולה של גריעה כזו לא יהיה בה כדי- -      

שרה גולד: לפעמים יכול להיות שבדיעבד יתברר- - -     

שמחה רוטמן: לא יכול לייצר מצב שבדיעבד אדם יודע שיה לו ארכה של חודשיים ואז בדיעבד אין לך ארכה

שמחה רוטמן:  אני מציע להבדיל בין גריעה להוספה, שגריעה לא תהיה רטרואקטיבית או שכן רטרואקטיבית רק באישור ועדה

שרה גולד: אם רק גריעה רטרואקטיבית תהיה באישור הוועדה נראה לי שאפשר לחיות עם זה

שמחה רוטמן: גריעה מכאן ולהבא לא מפריעה לי

שרה גולד: ככלל, חקיקת משנה ברירת המחדל מבחינתנו שלא נעשה רטרואקטיבית אלא באישור מיוחד

שמחה רוטמן: אם את מורידה משהו מהשישית, הארכה נעלמה לי

גור בליי: אני לא מבין איך זה ייושם כי התוספת השלישית כוללת רשימת הוראות

גור בליי:  אין בה הבחנה בין צופה פני עתיד וצופה פני עבר

שרה גולד: צו זה כמו חקיקת משנה

שרה גולד:  יש סעיף תחילה לחקיקת משנה גם אם מתקנת חוק קיים או תקנות קיימות

שרה גולד:  כמו תיקון חקיקה שמוחק סעיף מסוים, עדיין יש לו סעיף תחילה

שמחה רוטמן: מי שקיבל ארכה עד יום החקיקה לא יקבל

שמחה רוטמן:  אמרנו שבתקופה השנייה יהיו ארכות של חודשיים לפי התוספת השלישית

שמחה רוטמן:  יש אנשים שקיבלו ארכה ב-1

שמחה רוטמן: 1

שמחה רוטמן:  ב-2

שמחה רוטמן: 1 מתעורר משרד המשפטים ואומר: אוי ואבוי, הולך להיות לי ב-3 מלא אנשים שהולכים לקבל ארכה

שמחה רוטמן:  נוציא מהר צו שלא יקבלו את הארכה

שמחה רוטמן:  ישללו ומי שלא הגיע לו המועד, לא יקבל את הארכה

שמחה רוטמן:  יש לזה בעיה גם מבחינת צפיות גם בשיטה כזו כי אדם יודע מה זה תקופה קובעת

שמחה רוטמן:  דווקא כשפרטנו את הדוגמה הזו – הראשונה והשלישית ולכאורה גם החמישית לא ניתן לשנות בלי אישור ועדה

שמחה רוטמן:  למעט הוספה לשלישית

שמחה רוטמן:  אני יודע שמחר אמור להיות לי פעולה שאני צריך לבצע מול הרשות, וקראתי את החוק ופרסמו באופן בהיר ונהיר באתר הרשות ואני יודע שהמועדים האלה יידחו ואז מוציא השר צו ב-23:59 שאומר: המועדים שהחל מעכשיו לא יידחו, ואני שנערכתי וידעתי שיש לי עוד חודשיים פתאום עומד העם הלשון בחוץ

שרה גולד: כשמתקינים צו שוקלים את כל השיקולים לרבות אינטרסי סמכות

שמחה רוטמן: אז לא צריך חקיקה ולא צריך פיקוח פרלמנטרי בכלל

שמחה רוטמן:  תעשו הכול בצווים

שמחה רוטמן:  לא

שמחה רוטמן:  כשיש פה השלכה על צפיות של הרבה מאוד אנשים, צריך פה הליך פיקוח

שמחה רוטמן:  לגבי תוספת, כל שינוי של התוספת הראשונה זה דורש אישור ועדה

שמחה רוטמן:  תוספת פריטים לתוספת השלישית אינה דורשת אישור ועדה – רק מיטיב עם האזרח

שמחה רוטמן:  גריעת פריטים מהתוספת השלישית – צריך להיות אישור ועדה

שמחה רוטמן:  התוספת החמישית לא מפריעה לי כי זו חקיקה אחרת

שמחה רוטמן:  גם לא יפריע לכם כי בכל מקרה תגיעו לחקיקה

שמחה רוטמן:  גריעה מהשלישית וכל שינוי של התוספת הראשונה – אישור ועדה

ניצן רוזנברג: התוספת החמישית, תוכלו להסביר את המנגנון? אם זה לגבי תקנות, איך זה ייראה?     

שרה גולד: גם לגבי תקנות

שרה גולד:  מבחינתנו זה על חיקוקים שנקבעו במועדים

שרה גולד:  ככלל המחשבה שלנו הייתה שחיקוקים שנקבעו אחרי תחילת תקופת החירום לוקחים בחשבון את הצורך

שרה גולד:  כרגע נראה שעל הפרק נמצאים רק חיקוקים שנוגעים לתקופת החירום ולא חיקוקי שגרה

שרה גולד:  בהנחה שעוד כמה חודשים בעז"ה ניכנס לשגרה יותר רגילה גם אם עדיין תימשך הלחימה ונוכל לחזור לחוקק חיקוקים רגילים כלליים שלא קשורים לתקופה

שרה גולד:  לכן את החיקוקים האלה נוכל להוסיף לתוספת ועדיין החוק שלנו יחול על המועדים הקבועים בהם

שרה גולד:  אם למשל יחוקקו חוק כללי שלא קשור לתקופת החירום וייקבעו בו מועדים או תקנות שקבועות בהם מועדים, החוק שלנו יחול על החיקוקים האלה

שמחה רוטמן: למשל – אתן דוגמה

שמחה רוטמן:  תחשבו על זה ותבדקו

שמחה רוטמן:  זה הוספה לשלישית, לא גורעת מהשלישית

גור בליי: השלישית זה מה שהיה פעם השנייה

גור בליי:  ההוספה של השלישית מרעה את מצבו של האזרח

גור בליי:  אישור ועדה זה להוספה

גור בליי:  לא לגריעה

שמחה רוטמן: גריעה מותר לכם

שמחה רוטמן:  הוספה אסור לכם

ניצן רוזנברג: אם זה לרעת האזרח חייב לעבור אישור ועדה

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  לגבי התוספת החמישית – למשל, יכול להיות, הרי עכשיו חוקקנו את חוק פסיקת ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  קבענו בו מועדים

שמחה רוטמן:  הוא לא חוק חירום

שמחה רוטמן:  ועכשיו ההיערכות של כל הרשויות צריכה ארכה וזה יכול ליפול בתקופה הקובעת

שמחה רוטמן:  יבוא השר ויגיד: למרות שקבעתם סעיף תחולה במקרה הזה שהרשות תעשה דברים מסוימים החל משישה, אני מוסיף את זה לתוספת החמישית שתהיה לזה ארכה

שמחה רוטמן:  אני נוטה לחשוב שגם התוספת החמישית צריכה ארכה, ומאחר שזה עוסק בחקיקה כדאי שזה יהיה כי כן המחוקק נתן דעתו לגבי תאריך מסוים

שמחה רוטמן:  תוספת חמישית צריכה ועדה גם, כלומר סעיף 22 כולו סעיף אישור ועדה למעט גריעה מהתוספת השלישית

גור בליי: פה סגרנו

שמחה רוטמן: גם ראשונה, גם חמישית וגם הוספה לשלישית דורש אישור ועדה

שמחה רוטמן:  גריעה מהשלישית לא כי זה מיטיב עם האזרח

ניצן רוזנברג: הוספנו אישור ועדה

ניצן רוזנברג:  השאלה שהייתה לנו לגבי סעיף קטן (ג) שזה התוספת השנייה, חשבנו מה יקרה אם יש לך מצב שבו יש לך פריט בתוספת הראשונה והשר רוצה להכניסו לתוספת השנייה

ניצן רוזנברג:  זה משהו שהוועדה נתנה דעתה שהוא בתוספת הראשונה שאי אפשר לדחות במועדים

שמחה רוטמן: לא מפריע לי

גור בליי: זה נותן מענה

שרה גולד: סעיף קטן (ג) העניין של זכויות הפרט – דיברנו על זה - חשבנו שלא נכון לכתוב את זה

גור בליי: אקרא אותו

גור בליי:  השר הממונה על החיקוק שלגביו נעשה השינוי רשאי, בצו, לשנות את התוספת השנייה, אם נוכח כי יש צורך של הרשות הציבורית המצדיק זאת בשים לב ליכולתה לבצע את תפקידיה בתקופה שבה חל המצב הביטחוני המיוחד ולאחר ששקל את השפעת השינוי על זכויות הפרט; הודעה על שינוי כאמור בליווי דברי הסבר תימסר לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ותפורסם באתר האינטרנט של המשרד עליו ממונה השר

גור בליי:      הבנו את ההערה שלכם לגבי זכויות הפרט

גור בליי:  ברור שאתה צריך לשקול, אבל פה בכל זאת הרבה פעמים אחרי שאתה מאפיין את שיקול הדעת של השר ורוצה לומר מאזן בין זה לזה – אתה כן מבנה את זה

גור בליי:  באיזו רמה חזקה עליו שהוא שוקל את כל השיקולים הרלוונטיים, לא שוקל שיקולים זרים

גור בליי:  כל הדברים הללו נכונים כמובן אבל חשבנו שצריך לומר באיזה מקום: מה התוואי שלאורו אני פועל? לכן בעניין הזה אנו לא חושבים שזה גורע ממקומות אחרים או מהחובות הכלליות שלו

גור בליי:  זה רק לומר: זה המסגרת שבה פועל

שמחה רוטמן: הייתי עושה אל מול הפגיעה בציבור

שמחה רוטמן:  אם אני מאזן כי זה לא זכויות פרט

שמחה רוטמן:  אם אני מאזן אחד מול השני הייתי עושה למול הפגיעה בציבור הנזקקים לשירות או משהו כזה

שרה גולד: כל החוק הזה מאזן בין מצד אחד הצרכים של הרשויות ומצד שני, לבין צרכי הציבור וזכויות הפרט וכו'

שרה גולד:  בכל תיקון של תוספת, גם התוספת הראשונה והחמישית וכו', צריך לשקול את זכויות הפרט כמו בכל החלטה מינהלית שרשות מינהלית מקבלת

שמחה רוטמן: מסכים לזה

שמחה רוטמן:  במקרים אחרים לא הבנינו לו את שיקול הדעת

שמחה רוטמן:  אני לא מתלהב על הבניית שיקול הדעת הזה כי צריך יהיה דברי הסבר וצריך יהיה לבוא לוועדה

שמחה רוטמן:  הוא יסביר, ויסביר את זה לציבור וצריך להסביר מה שקל ולמה האריך

שמחה רוטמן:  אני לא בטוח שאני בכלל צריך את הבניית שיקול הדעת, לא את שני הצדדים

שמחה רוטמן:  הודעה בליווי דברי הסבר תימסר לוועדה

שמחה רוטמן:  הוא לא צריך אישור אבל כן צריך למסור עם דברי הסבר לוועדה ולעמוד בביקורת ציבורית על זה

שמחה רוטמן:  לא יודע אם הייתי מבנה לו את שיקול הדעת

שמחה רוטמן:  בנוסח המקורי לא הייתה הבניית שיקול הדעת

שרה גולד: כמובן שבהפעלת שיקול הדעת בכל היבט של החוק הזה צריך לשקול את זכויות הפרט

שמחה רוטמן: לא קשור לזכויות הפרט

שמחה רוטמן:  אני דן בחלק הראשון של המשפט

שמחה רוטמן:  אני לא נלהב על הבניית שיקול דעת לשר, ודאי לא שר שמדווח על שיקול דעתו לכנסת

שמחה רוטמן:  יפעיל שיקול דעתו לפי עילת הסבירות המונחת לפתחו – צחקתי

שמחה רוטמן:  חובת הסבירות לא בוטלה כידוע

גור בליי: להפך, דווקא בגלל שאי אפשר לבקר אותו בשל עילת הסבירות, יש היגיון עוד יותר גדול בהבניית השיקולים בעניין זה

שמחה רוטמן: השר הממונה על חיקוק שלגבוי נעשה שינוי רשאי בצו לשנות את התוספת השנייה

שמחה רוטמן:  הודעה על שינוי כאמור בליווי דברי הסבר תימסר לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת ותפורסם באתר האינטרנט של המשרד עליו ממונה השר

שמחה רוטמן:      אני לא צריך פה הבניית שיקול דעת של השר

שמחה רוטמן:  אני חושב שהחוק כולל – הרציונליים שלו כולל ההיסטוריה החקיקתית שלו, כולל מה שאמרנו בוועדה, הדברים שאנו שוקלים אני חושב שיעמדו אל מול עיני השר על כל מכלול השיקולים הרלוונטיים ואני לא חושב שאני צריך לייצר הבניית שיקול דעת לשר

טליה ג'מאל: שאלה נוספת שעלתה מהשינויים שעשינו עכשיו

טליה ג'מאל:  כשדיברנו על סעיף 2 לגבי מה אפשר לכלול בתוספת השנייה אדוני אמר שאין היגיון להחריג מהתוספת השנייה את האפשרות להכניס פרטים שנמצאים בתוספת הראשונה כי השר גם ככה משנה את שניהם לפי שיקול דעתו

שמחה רוטמן: לא רק בגלל זה

שמחה רוטמן:  כי אמרתי שיכול להיות מצב שרשות אני מעודד אותה כרגע לכלול עצמה בתוספת הראשונה כדי לא לתת לעצמה ארכות על הרטרו ולא לייצר לה אפקט מצנן שתדע שבעתיד לא יכולה לקבל ארכות בהמשך

שמחה רוטמן:  כלומר להפך

שמחה רוטמן:  כל רשות, מכאן קריאתי שלוחה – אם יש עוד רשות שרוצה להיכנס לתוספת הראשונה, קדוש ייאמר לה

שמחה רוטמן:  מצוין

שמחה רוטמן:  תיכנסו לשם

שמחה רוטמן:  אתם דואגים שבעתיד לא תוכלו – תהיו בשנייה

שמחה רוטמן:  דווקא בגלל שהחמרתי עליהם בראשונה, השנייה אני יכול לשחרר יותר

טליה ג'מאל: כלומר גם מה שבעיניך לא נכון לתת ארכות לתקופה שמאוקטובר לתקופה החרידה עדיין יכול להיות שאפשר לתת ארכות- -      

שמחה רוטמן: אם יראה השר את העניין

גור בליי: יש עוד שני עניינים – יש כמה נקודות בתוספות ויש עוד תשובה שרוני צריכה להחזיר

שמחה רוטמן: הפה אחד בקוורום והדירקטורים יורד

שמחה רוטמן:  אני לא אוהב פה אחד כי זה נותן וטו

שמחה רוטמן:  הפרסום כולל הפרסום בחברות הממשלתיות והפרסומים בזה – לא אוהב וטו

שמחה רוטמן:  לחברות רגילות אפילו הורדנו את הרוב המיוחס שרציתי מאותה סיבה

שמחה רוטמן:  אז לייצר וטו זה לא נכון

גור בליי: שים לב שזה רק על השאלה אם זה חיוני ולא סובל דיחוי

ניצן רוזנברג: אז עדיין נשאר ובלבד שהדירקטורים המכהנים קבעו- -      

שמחה רוטמן: כן, הם כן צריכים לכתוב בגוף ההחלטה שקבעו אבל לא פה אחד

שמחה רוטמן:  אחרת אני מייצר מצב שמי שלא אוהב את ההחלטה לגופה עושה לה וטו וזה לא נכון

גונן גומלסקי: אולי כדאי לציין ברוב של מכהנים או משהו כזה, כי אז משתמע פה אחד

שמחה רוטמן: ובלבד שבהחלטת הדירקטוריון או ועדת הדירקטוריון נקבע כי העניין חיוני ואינו סובל דיחוי

שמחה רוטמן:  ובלבד שבהחלטת הדירקטוריון או ועדת הדירקטוריון נכללה קביעה כי העניין חיוני ואינו סובל דיחוי

גונן גומלסקי: זה דירקטוריון צריך לקבוע כי גם אם ועדה פועלת

שמחה רוטמן: הגוף שמקבל את ההחלטה

שמחה רוטמן:  אם ועדת ביקורת צריכה לקבל החלטה, היא מקבלת את ההחלטה שהעניין דחוף

שמחה רוטמן:  לא מתלה את ההחלטה שלה בהחלטה של גוף אחר

שמחה רוטמן:  זה לא הגיוני

שמחה רוטמן:  הגוף שמקבל את ההחלטה – דירקטוריון או ועדת דירקטוריון קבעו בהחלטתם כי העניין חיוני ואינו סובל דיחוי

שמחה רוטמן:  תוספות

ניצן רוזנברג: הבנתי שסיימתם לעבור אתמול על התוספות אבל היו לכם כמה עניינים שרציתם נקודתית לתקן, שרה

שרה גולד: היו תיקונים קלים

שרה גולד:  הפרטים הרלוונטיים שמתייחסים - זה נוסח – חוק מיסים – כתבנו חוק מס במקום

שרה גולד:  בסעיף בתוספת הראשונה בפרט שמתייחס לחוק רישוי עסקים, דובר אתמול על ידי נציגת המשטרה שאנו מחילים אותו על סעיפים 20(ה), 23א1(2) ו-א2 לחוק רישוי עסקים

שרה גולד:  אלה הסעיפים שלא יידחו לגביהם המועדים

שרה גולד:  זה צווי סגירה מינהליים

שרה גולד:  בחוק התכנון והבנייה- -      

ניצן רוזנברג: היא מוסיפה עכשיו תיקונים על מה שהוועדה ראתה מ-20

ניצן רוזנברג: 11

שרה גולד: עוד בתוספת הראשונה הפרט שמתייחס לחוק התכנון והבנייה, אצלי זה פרט 77, חוק התכנון והבנייה היה כתוב: למעט סעיפים 14א ו-14ב1 לתוספת השלישית אז את הלמעט התבקשנו להוריד

שרה גולד:  דיברנו עם מינהל התכנון ויש לסעיפים האלה הסדר בחוק שלהם שעבר

שרה גולד:  חוק התכנון והבנייה בחוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים הוראת שעה יופיעו בתוספת הראשונה והשלישית כי לגבי חלק מהסעיפים בחוקים האלה יש הסדר בחוק של תכנון ובנייה

שרה גולד:  לגבי יתר הסעיפים רוצים להשאירם כפי שהם

שרה גולד:  לכן הם מוחרגים מהחוק שלנו

שרה גולד:  יש לגביהם הסדר פרטני בחוק של הארכת מועדים בתחום התכנון והבנייה

שרה גולד:  כלומר החוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים נשאר - הוא היה פרט 79 בתוספת הראשונה ושניהם מופיעים גם בתוספת השלישית

שרה גולד:  שני פרטים שהוספנו לתוספת הראשונה: אחד מהם, סעיף 9 לחוק תובענות ייצוגיות, השיח היום, ובנוסף מה שנרצה להוסיף, בעקבות השאלות של חבר הכנסת גלעד קריב, לגבי מקרים שבהם יש זכאות שהארכת המועד יכולה לפגום בה והשאלה האם להאריך את הזכאות, אחת השאלות שהתעוררו בהקשר הזה לגבי הנחות ארנונה

שרה גולד:  חשבנו בתיאום עם משרד הפנים שהארכת הזכאות להנחה בארנונה בלא נתונים בהקשר הזה שהוגשו נתונים חדשים על הזכאות, יכולה לייצר החלטות שלא מבוססות על תשתית עובדתית ויש לה גם השלכות תקציביות

שרה גולד:  לכן חשבנו שנכון להחריג את ההנחות בארנונה מהארכת המועדים והוספנו החלטות שניתנו מכוח תקנה 21 לתקנות הסדרים במשק המדינה הנחה בארנונה

שרה גולד:  התקנה הזו מסמיכה מועצה לקבוע מועדים לבקשת בקשה להנחה בארנונה ולקבלת החלטה בה

שרה גולד:  לכן החלטות שניתנו שהן להבנתנו בנות- - - חקיקתי יוחרגו מהתוספת הראשונה לעניין הרשויות ומהתוספת השלישית לעניין הפרט

שרה גולד:      אתייחס שוב

שרה גולד:  התעוררה השאלה, האם זכאות להנחה בארנונה מוארכת בהתאמה להארכה במועדים להגשת בקשה ולהחלטה בה

שרה גולד:  חשבנו שזה לא נכון להאריך את הזכאות

שרה גולד:  לכן אנו מחריגים את כל נושא ההחרגות בארנונה מהחוק הזה

שרה גולד:  יש תקנה בתקנות הסדרים משק המדינה, הנחה מארנונה שמסמיכה מועצות לקבוע מועדים להגשת בקשת הנחה ולקבוע מועדים לקבלת החלטה בבקשה כזו, אז אנו מבקשים להחריג בתוספת הראשונה והשלישית החלטות שניתנו מכוח תקנה 21

שמחה רוטמן: אבל אדם בגלל זה לא ביקש במועד כי הוא במילואים

שמחה רוטמן:  אני גם באתי בדברים עם גלעד בנושא הזה לפני הדיון

שמחה רוטמן:  אמרתי לו בדיוק את האיזון הזה

שמחה רוטמן:  אם צריך, אשתדל להתקשר אליו בהפסקה, אבל כן הבנו את הנושא הזה

שמחה רוטמן:  הנושא של לא לתת ארכה זה פוגע באזרח

שמחה רוטמן:  אם אני צריך לבחור – ודווקא היכולת שמונע הנזק הטוב ביותר זה האזרח שרוצה לקבל את ההנחה בארנונה במועד ויגיש במועד, והרשות המקומית חייבת לפעול במהירות הראויה ולא לעשות שימוש בארכות שלה

שמחה רוטמן:  אבל אם יגיש במועד, יהיה זכאי

שמחה רוטמן:  אם יגיש יותר מוקדם, יקבל יותר מוקדם את ההנחה

שמחה רוטמן:  אבל אני לא רוצה לייצר מצב שאני מחריג את הארכת המועדים ואז האדם שפספס להגיש את הבקשה בגלל שהוא בצו 8, בגלל זה הוא יפספס ולא יקבל את ההנחה

שמחה רוטמן:  יש מועדים להגיש בקשה

שמחה רוטמן:  אם אתה מפספס, לא מקבל, נכון?     

משה סולומון: לרשויות שעשו שימוש בסמכותן לפי תקנה 21 לתקנות ההנחה מארנונה יכול להיות מצב כזה אבל אני מזכירה שמועצה יכולה גם לקבל החלטות- -     

שמחה רוטמן: אני לא שם את זה בתוספת השלישית

שמחה רוטמן:  אני חושב שהרשות – ברור שאם כתוצאה מזה שהוא לא הגיש היא לא נתנה החלטה, והרשות צריכה לקבל החלטה עד 1

שמחה רוטמן: 1?     

משה סולומון: לא

משה סולומון:  התוספת הראשונה זה לא רלוונטי כי תקנה 21 תקנות הנחה מארנונה מסמיכה את הרשויות המקומיות

שמחה רוטמן: אז אתם לא צריכים להיות בתוספת הראשונה ולא בשלישית

שמחה רוטמן:  אז אני לא מוכן להכניס את הארנונה לראשונה ולשלישית

שמחה רוטמן:  אם אזרח הגיש את הבקשה שלו להנחה במועד וזכאי, ודאי אם זה המשכי, יקבל ויידע וגם אם לא, יעשה את החשבון שלו ויגיד: אני לא משלם כי יודע שייקח להם עוד קצת זמן לתת מענה כי האחראי במילואים אבל יש לי יכולת לכלכל את ענייני מול הרשות, בטח לתת הנחה לכולם ואחר כך לגלות שיש כאלה שלא הגישו בקשה זה משונה ולא יעבוד וגם ייצור בעיה אחרת

שמחה רוטמן:  לכן לשים את זה בתוספת השלישית

שמחה רוטמן:  אין צורך לשים את זה בראשונה והמועד של פנייה לרשות לצורך קבלת הנחה בארנונה יוארך כמו כל מועדים לפנייה לרשות

ניצן רוזנברג: אז יכול להיות שיהיה מצב שהאזרח יגיש בזמן והרשות תיקבל הנחה

שמחה רוטמן: אולי אבל מאחר שהארנונה שנתית הוא יקבל שובר לתשלום ארנונה ואחרי חודשיים יקבל שובר תשלום

שמחה רוטמן:  הוא יודע מה ההנחה, גם קיבל אותה בשנים קודמות, לא ישלם לפי השובר החדש והחוב יימחק לו

שמחה רוטמן:  לא יקרה אסון

שמחה רוטמן:  המצב ההפוך הרבה יותר גרוע שאני מונע ממנו להגיש

שמחה רוטמן:  הבנתי מגלעד שדבר כזה כן

שמחה רוטמן:  מוכן לבדוק איתו טלפונית שוב

שמחה רוטמן:  אני חושב ומדווח על השיחות איתו – מאחר שזה רלוונטי לנושא – אני חושב שזה שכל הרשויות שבתוספת השנייה כן בדקנו, ואנו עוסקים בסופו של דבר רק ברטרו, כי אין רשויות שראיתי ששמנו אותן בתוספת שנייה שיכולות לתת לעצמן ארכות על משהו שפוגע באזרח

שמחה רוטמן:  לא הכנסנו כאלה

שמחה רוטמן:  תבוא רשות ותחליט נקודתית – תעמוד לביקורת הציבור

שמחה רוטמן:  לא נתתי לה את הכלי לעשות זאת

שמחה רוטמן:  לכן את רוב הבעיה שהועלתה בדיון הראשון שהייתה בעיה נכונה, נפתרה

שמחה רוטמן:  כמובן חלק מהקבוצות האלה מותנות בהוצאות בפועל אז ייתנו להן על בסיס הוצאה שלא הוציאו?     

גור בליי: אחת הסיבות שהכנסנו את נושא זכויות הפרט לסעיף שהורדתם – הערה לשרה אבל גם מה שהיו"ר התייחס – זה לא רק בגלל הבניית שיקול הדעת אלא גם בגלל נקודה שעלתה בשיח בינך לחברי הכנסת קריב וסגלוביץ – לא סתם זכויות פרט באופן כללי - לא שאני מזלזל בזה – אלא בזמן שאתה מוסיף פרטים לתוספת השנייה, יהיה בדיוק לנגד עיניך דברים מסוג זה

שמחה רוטמן: לכן לא הייתי משתמש בביטוי זכויות הפרט אלא אינטרס הציבור הנזקק לשירותם

שמחה רוטמן:  אם אני הייתי מכניס את הסעיף, הייתי עושה: אתה שוקל את הצורך ברשות אל מול אינטרס הציבור הנזקק לשירות ואפילו יותר רחב מאשר זכות כי זה לא עניין של זכות מוקנית

שמחה רוטמן:  אבל לדעתי זה שם גם אם לא נכתוב את זה

שמחה רוטמן:  הוויכוח שלי איתך היא לא שלא צריכה לשקול את זה

שמחה רוטמן:  אבל האיזון צריך להיות – וזה מה שחברי הכנסת סגלוביץ וקריב אמרו וגם אני – שהאיזון הוא בין הצורך של הרשות בדחייה למול האינטרס של הציבור הנזקק לשירותי גם אם זה זכויות, גם אם לא זכויות וזה השיקולים שהשר צריך לשקול לפני שמוסיף משהו לתוספת השנייה

ניצן רוזנברג: עדיין בתוספת השנייה הוא לא מגיע לאישור הוועדה כלומר כן יכול להיות לך משהו שאתה חשבת בתוספת הראשונה שרטרואקטיבית אסור לדחות אותו כי נמצא בתוספת הראשונה ואחר כך השר יכול בלי אישור ועדה להכניסו לתוספת הראשונה ולדחות אותו

שמחה רוטמן: הסברתי את הרציונל למה, כי אני רוצה שמי שפעל כרגיל עכשיו יפעל

שמחה רוטמן:  לא רוצה ליצור אפקט מצנן לרשויות שלא ייכנסו לראשונה כי לא יהיה אפשר להאריך אם יתחיל משהו שאני צריך בשבילו את הדחייה

שמחה רוטמן:  זה הגמישות שאנו מעניקים לרשות

שמחה רוטמן:  לי לא אכפת שהשנייה גם יהיה באישור ועדה

ניצן רוזנברג: אולי משהו שהיה בראשונה

שמחה רוטמן: לא נראה לי שזה מפריע

שמחה רוטמן:  בסדר

טליה ג'מאל: רק הטכניקה תהיה דרך התיקון של תיקון סעיף 2ג, העברתו ל-ה

שמחה רוטמן: לא מפריע לי

שמחה רוטמן:  אני חושב שזו תהיה קבוצה ריקה

גור בליי: לא השלמתם את עניין התוספות

גור בליי:  בנקודה הזו אני רוצה להתייחס, אם מדברים על השאלה שהעלה חבר הכנסת קריב והעלתה בקי קשת, בשונה מעניין הארנונה – זה הבנתי מנציגי הממשלה – אולי הם יגידו - בשני משרדים משמעותיים שרלוונטיים לעניין הזה של מתן הקלות, הטבות לאזרח שזה ביטוח לאומי שפה שמענו בוועדה ומשרד הבינוי והשיכון, בשני המקרים האלה לא מכוח חיקוק ולכן יכולים לתת ארכות ולהאריך זכויות גם בלי קשר לחוק, נכון?     

שרה גולד: ביטוח לאומי באמת הנציג הציג בפני הוועדה

שרה גולד:  לעניין משרד הבינוי והשיכון לפי מה שנמסר לנו אין מועדים שקבועים בחיקוק בעניין סיוע לפרט, ומשרד הבינוי והשיכון פרסם כבר הודעה שמאריכה מועדים רלוונטיים בעקבות הלחימה כך שמצא מענה

גור בליי: כלומר אתה לא נפגע

גור בליי:  לא מאריכים מועדים ואומרים: בינתיים אתה לא מקבל

גור בליי:  אתה ממשיך לקבל

שרה גולד: הסדרים שנוגעים לסיוע, לאזרחי מילואים וכו'

שרה גולד:      את התוספת הראשונה סיימנו

טליה ג'מאל: ביקשתם שנמחוק את הפרט להסדר זכויות במקרקעין וגם תכנון משק החלב

טליה ג'מאל:  פרטים 37 ו-44

שרה גולד: זה היה כבר בפני הוועדה

שרה גולד:  לגבי הסדר זכויות המקרקעין הסבירה הנציגה שרוצים להחריג את כל פקודת הסדר המקרקעין ולא רק חלק מהסעיפים

ניצן רוזנברג: אנו הבנו שביקשו למחוק את הפרט הזה

ניצן רוזנברג:  להשאיר את כולו?     

שרה גולד: כן, אבל את כל הפקודה

שרה גולד:  לא רק סעיפים 5א, 9 ו-57

ניצן רוזנברג: אצלנו זה כתוב הפוך

ניצן רוזנברג:  היה כתוב: סעיפים 5א, 6 ו-57 לפקודת הסדר זכויות במקרעין נמחוק רק את סעיפים 5א, 9 ו-57

שרה גולד: נכון

שרה גולד:  עוד תיקון – הוצג גם בנוסח שפורסם אתמול אבל למען הסדר הטוב – לגבי צו המועצות המקומיות בפרט 71, לפני כן היה כתוב בתוספת השלישית בסעיף 3

שרה גולד:  אמרנו: 3(15)

ניצן רוזנברג: מה שטליה אמרה קודם – אצלנו היה גם תקנה 9 לתקנות משק החלב

ניצן רוזנברג:  לנו כתוב שביקשו למחוק

ניצן רוזנברג:  שוב שואלת כי לפני רגע הייתה לנו אי הבנה

ניצן רוזנברג:  אצלי זה 44

שרה גולד: מה שמופיע אצלי, תקנות 7 ו-9 לתקנות משק החלב, מנגנון לעדכון מחירים מזעריים של ליטר חלב

שרה גולד:  תקנה 3א לתקנות משק החלב העברת מכסות יצרנים שיתופיים בענף הבקר

ניצן רוזנברג: אצלנו היה כתוב צקנה 9 לתקנות תכנון משק החלב, וכתוב לנו שביקשו למחוק את הפרט הזה

שרה גולד: לא מכירה

שרה גולד:  אבדוק את זה מול משרד החקלאות

שרה גולד:  זה התוספת הראשונה

משה סולומון: אני קצת מייצגת כרגע את משטרת ישראל בעניין הזה

משה סולומון:  בפרט 54 הם ביקשו להתייחס לסעיף 23 לחוק רישוי עסקים גם את א1(2) וגם את א2

משה סולומון:  בנוסח יש רק א2

טליה ג'מאל: כי זה הנוסח מאתמול

טליה ג'מאל:  עדכנו

שרה גולד: פרט 4 לתוספת השנייה התייחס לסעיף 26 לחוק עקרונות ההסדרה וגם הוסבר על ידי רשות ההסדרה

שרה גולד:  התבקשנו על ידי הרגולטורים הפיננסיים להוסיף גם את סעיף 35 לחוק עקרונות ההסדרה

שרה גולד:  זה מוסכם מבחינת רשות ההסדרה שמתייחס לפרסום תוכנית שצריכה להתפרסם לפני תום כל שנה על ידי תאגיד ציבורי באתר האינטרנט

שרה גולד:  גם בהקשר הזה ביקשנו לתת ארכה

שרה גולד:       פרטים 6 ו-7 משום מה כתוב חוק התכנון והבנייה וחוק לקידום הבנייה במתחמים מועדים – זו לדעתי טעות

שרה גולד:  הם מוחרגים דווקא

שרה גולד:  מופיעים בתוספת הראשונה והשלישית

שרה גולד:  אמורים לרדת

שמחה רוטמן: למחוק

שמחה רוטמן:  ודאי

שמחה רוטמן:  כל ההתייחסות לתכנון ובנייה

שרה גולד: סעיף 9 לחוק תובענות ייצוגיות נמחק וגם חוק רישוי עסקים נמחק

שרה גולד:  מבינה שזה סוכם בין מרכז השלטון המקומי ומשרד הפנים

שרה גולד:      התוספת השלישית

טליה ג'מאל: פה יש עוד עניין פתוח עם משרד הפנים, ביקש לחזור עם תשובה לגבי ההשגה לארנונה הכללית

טליה ג'מאל:  הייתה בקשה של המרכז לשלטון מקומי בעניין הוספת סעיף 4 לחוק הרשויות המקומיות, קביעת ארנונה כללית ותקנות 6 ו-9א לתקנות

יעל גרמן: זה לא משהו שנבדק? לדעתי בדיון הקודם, העניין של הארנונה כבר עלה ונסגר

טליה ג'מאל: להבנתנו, מרכז השלטון המקומי ביקש להוסיף את זה

טליה ג'מאל:  בינתיים אצלנו זה לא נוסף

משה סולומון: בדיון שלפני אתמול נציגת משרד הפנים הודיעה שלהם אין התנגדות לבקשה הזו

משה סולומון:  ההשגה והערר

טליה ג'מאל: מדברים על האם להוסיף את סעיף 4 לחוק הרשויות המקומיות, ערר על קביעת ארנונה כללית התשל"ב-21976 ותקנות 6 ו-9א לתקנות הרשויות המקומיות ערר על קביעת ארנונה כללית סדרי דין בוועדת ערר, התשל"ז-1977

טליה ג'מאל:  האם להוסיף סעיפים אלה לתוספת השנייה

טליה ג'מאל:  זו הבקשה של מרכז השלטון המקומי

משה סולומון: נכון

משה סולומון:  אני מזכירה שבתוספת הרביעית התייחסו לוועדת הערר כלומר לסדרי הדין של ועדת הערר שנמצאים בדיוק בנושא הזה אבל לא התייחסו לשלבים שקודמים לשלבים של ועדת הערר, ואנו ביקשנו כפי שאמרתי

יעל גרמן: למיטב זיכרוני נאמר שאנו לא מתנגדים אבל אני מוכנה לבדוק שוב שלא נפלו אי הבנות

טליה ג'מאל: בינתיים נכניס את זה ונדון בזה בהפסקה

שרה גולד: התוספת השלישית בפרט 29, חוק מס

שרה גולד:  כאן התבקשנו, יש להוסיף את כל הפירוט שמופיע בתוספת הראשונה של לרבות כל מיני חוקי מיסים למעט שלושה שלגביהם רשות המיסים לא לוקחת לעצמה ארכה אבל כן מבקשת לתת בהם ארכה לפרט שזה פקודת הטבק, פקודת המשקאות המשכרים ופקודת הכהלים המפוגלים

שרה גולד:  מבקשת לתת ארכה לפרט

שרה גולד:  צריך לפרט כאן

שרה גולד:  אז יהיה לנו חוק מס לרבות כל מה שכתוב בתוספת הראשונה למעט שלושת החוקים האלה

שרה גולד:  הנוסח ששלחתי הבוקר זה שם

טליה ג'מאל: וגם למעט סעיפים 24א וסעיף 25 לחוק עידוד השקעות הון

שרה גולד: זה נשאר אבל יוטמע בלרבות

שרה גולד:       לגבי חוק בנק ישראל התבקשנו לחדד – פרט 35 – בדיון הקודם היו"ר ביקש לקבוע שזה חוק בנק ישראל למעט סעיף 10

שרה גולד:  אנו חושבים שסעיף 10 בכל מקרה החוק לא חל לגבי תקופת כהונה

שרה גולד:  אז חוק בנק ישראל כפי שהוא, בלי תיקון

שרה גולד:      פרט 70 גם הופיע בנוסח אתמול

שרה גולד:  התבקשנו על ידי משרד הרווחה להוסיף את חוק אימוץ ילדים

שרה גולד:  הסיבות מובנות - זה תהליכים שלא נרצה להאריכם

שרה גולד:      חוק התכנון והבנייה בפרט 128 כאמור אנו מורידים את למעט סעיפים 14א ו-14ב1

שרה גולד:       רביעית דיברנו קודם

משה סולומון: אני בהתכתבות עם עו"ד הדס אגמון לוודא שהסוגיה של שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, הסוגיה עלתה

שמחה רוטמן: אמרתם שאתם צריכים להפסקה

שמחה רוטמן:  נשוב ונתכנס ב-11:05

שמחה רוטמן: אני מחדש את הישיבה

שרה גולד: לגבי תקנות תכנון משק החלב, מנגנון לעדכון מחירים מזעריים – מבירור עם משרד החקלאות הם אכן מבקשים למחוק את הפרט שמתייחס לזה, זה פרט 50 בתוספת הראשונה

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  משרד האוצר בזום? עידו, אגף תקציבים

שמחה רוטמן:  נעדכן, בכל הנוגע לחובת הפרסום

גור בליי: בסופו של דבר בהפסקה נדונה השאלה של סעיף 16, שאלת השקיפות של קבלת החלטות בקוורום בהרכב חסר בתאגידים הסטטוטוריים, והסיכום שהתאגידים ידווחו היה למשרד האחראי עליהם הנוגע לעניין, והמשרד ידווח עד 14 יום לפני תום תקופת ההארכה השנייה לוועדת החוקה

רוני טלמור: אנו מקבלים את הצעת הוועדה בעניין הזה

רוני טלמור:  לא הייתה לנו הזדמנות להתייעץ עם המשרדים הרלוונטיים ולשמוע את עמדתם

שמחה רוטמן: הרציונל מבחינתי הוא שאנו פה נותנים חקיקה גורפת, שנצטרך את המידע הזה לטובת שאלה להארכות נוספות ככל שיהיו וגם כדי להבין כמה נעשה שימוש בצ'ק הגדול שחתמנו עליו, שמאשר קבלת החלטות בקוורום חסר

אביטל שטרנברג: דיברנו על ההחלה האקס טריטוריאלית לפני כמה ימים

אביטל שטרנברג:  רציתי למסור לוועדה שיועמ"ש איו"ש התחייב שתוך שבוע ואפילו פחות מרגע שהחוק ייכנס לתוקף יתוקנו התקנונים

שמחה רוטמן: וזה יחול גם רטרו?     

אביטל שטרנברג: לא אמורה להיות בעיה בעניין

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  לבקשת הממשלה

שמחה רוטמן:  דעתי בנושא ידועה אבל אני לא רוצה לפתוח סוגיות נוספות מול הממשלה בנושא הזה

שמחה רוטמן:  האוצר

עידו חי: שלום

עידו חי:  נשאלו כמה שאלות לגבי הפרטים שבתוספת שנוגעות למשרד האוצר

עידו חי:  זה היה איסוף של הרבה תשובות מהרבה גורמים – חלק גם מאגפים אחרים במשרד, אז אני מקווה שהתשובות שאתן עכשיו יספקו, ואם לא, נעלה גורם רלוונטי

עידו חי:  נשאל לגבי התוכניות לסיוע כלכלי ומענק הסיוע לעצמאיים, שנכלל בתוספת הראשונה והשלישית

עידו חי:  נעשה הפרדה בין המענקים והביצועים- -      

שמחה רוטמן: מדובר על פריטים 9 ו-10 בתוספת הראשונה והשלישית ששם לא ניתנו ארכות על נושא המענקים

שמחה רוטמן:  מדובר בחוק התוכנית לסיוע כלכלי, נגיף הקורונה החדש, וחוק מענק סיוע לעסקים בשל השפעה הכלכלית של התפשטות זן האומיקרון

עידו חי: נכון

עידו חי:  לגבי כל המענקים שניתנו לצורך המלחמה הנוכחית- -     

שמחה רוטמן: זה לא חל כי בכל מקרה החוק לא חל על חקיקה שהתקבלה עכשיו

עידו חי: נכון אז החוק תוקן שבוע שעבר

עידו חי:  לגבי כל המענקים הקודמים של קורונה, אומיקרון, סבבי לחימה קודמים, יש חוק ייעודי של רשות המיסים שנדון עכשיו או השבוע או שבוע הבא בוועדת כספים ושם תהיה התעסקות בכל המועדים

שמחה רוטמן: לכן אתם רוצים להחריג את זה מהחוק הזה כדי לקבוע את ההסדר המותאם

שמחה רוטמן:  לגיטימי

שמחה רוטמן:  מה עוד?     

עידו חי: נכון

עידו חי:  הייתה שאלה לגבי זמני הגשה למכרזים של המדינה שגם הם הוחרגו

עידו חי:  בכל הקשור לתקנות חובת מכרזים, חלק מהתקנות קוצבות ממש זמנים לפנייה לרשות, שהרשות מפרסמת רצון להתקשר עם ספק או עם ספק יחיד

עידו חי:  דווקא בעת הזו ההתקשרויות המהירות האלה הן שנחוצות

עידו חי:  יש גם תקנות ספציפיות שמדברות על התקשרויות של משטרת ישראל

שמחה רוטמן: מובן

שמחה רוטמן:  בסדר

שמחה רוטמן:  מה לגבי ההשלכה על צדדים – כן שאלתי, לגבי מכרזים, איזה מנגנונים קיימים לכם כדי להגן על אנשים שכתוצאה ממצב החירום – הבנתי את האינטרס שהמכרזים יעבדו מהר

שמחה רוטמן:  האם יש לכם מנגנונים שנועדו להתייחס למצב שאדם לא יכול להגיש מכרז או להצטרף, כי הוא נמצא במצב החירום, בין אם מדובר במכרזים חדשים ובין אם מדובר בהארכת מכרז – תחשוב על אדם שבמשך שנים מסתמך עליכם ועכשיו בגלל שנהרס לו הבית או משהו קרה, לא יכול להגיש את המסמכים להארכת המכרז של השנה הבאה וגם לא הארכנו לו את המועדים

עידו חי: אני פחות בקי בתקנות חובת המכרזים

עידו חי:  יכול לבדוק ובדקות הקרובות להחזיר תשובה לוועדה

שמחה רוטמן: תבדוק עד שתהיה רוויזיה

שמחה רוטמן:  תהיה רוויזיה על כלל החוק

שמחה רוטמן:  עד אז אני רוצה תשובה על זה

שמחה רוטמן:       רישום פרטי פסק דין לחלוקת חיסכון פנסיוני וכדומה

עידו חי: לגבי חלוקת חיסכון פנסיוני מדובר במקרה שבו התקבל פסק דין לגבי- -      

שמחה רוטמן: ננסה לחדש את הקשר

שמחה רוטמן:  יש עוד משהו?     

גור בליי: לחדד עם רוני, הדיווח לפי ב – הדיווח צריך להיות לשר הנוגע לעניין

גור בליי:  אבל לא תמיד יש משרד

גור בליי:  בדרך כלל השר הממונה

רוני טלמור: יש משרד

גור בליי: ויפורסם באתר האינטרנט של המשרד, יש שר ממונה

שמחה רוטמן: המושג משרד לא קיים

שמחה רוטמן:  יש שר ממונה על חיקוק

שמחה רוטמן:  הפרסום באתר המשרד

שמחה רוטמן:  הדיווח הוא לשר

גור בליי: הדיווח לשר הממונה, הפרסום יהיה במשרד והדיווח לוועדת החוקה יהיה 14 יום לפני תום תקופת ההארכה השנייה וגם בהארכות עתידיות ובאותו פורמט

גור בליי:  כל פעם 14 יום

שמחה רוטמן: נכון

טלי ארפי כהן: יש פה תיקון שנוגע לחוק עידוד השקעות הון

טלי ארפי כהן:  בזמן הרוויזיה נבקש לבדוק אותו אצלנו במשרד

טלי ארפי כהן:  חוק עידוד השקעות הון

טלי ארפי כהן:  נראה לי התוספת השנייה או השלישית אבל מאחר שלא טיפלתי בנושא טיפלתי בנושא

שמחה רוטמן: כרגע אנו לא נוגעים בזה

שמחה רוטמן:  אם תתייחסו לזה עד הרוויזיה, אולי נתייחס לזה

שמחה רוטמן:        עוד משהו לפני סיום? רק משרד האוצר נותר לנו

שמחה רוטמן:  עידו, על רמקול

שמחה רוטמן:  תסביר לנו לגבי רישום פסק דין לגבי חלוקת חיסכון פנסיוני

עידו חי: מדובר על מקרה שבו כבר ניתן פסק דין לחלוקה בין שני בני זוג, בהליכי גירושין, פסק הדין התקבל ורק צריך לבצע את חלוקת החיסכון הפנסיוני

עידו חי:  לא מדובר בהגשות, הודעות

שמחה רוטמן: מה הסנקציה על מי שלא מגיש במועד את פרטי פסק הדין לטובת חלוקת החיסכון הפנסיוני?     

עידו חי: לא, פסק הדין התקבל

עידו חי:  החלטת בית המשפט התקבלה

שמחה רוטמן: אתה אומר שבשנייה שאתם מקבלים, אתם לא נותנים לעצמכם ארכה לרשום את זה

שמחה רוטמן:  לגיטימי

שמחה רוטמן:  זה לא מופיע בתוספת השלישית

שמחה רוטמן:  עוד דבר, זה שלתמיכות אנו לא נותנים ארכות

שרה גולד: בנוהל תמיכות קבועים לא מעט מועדים לקיום הליך תמיכה, בגלל שאי אפשר להעביר תקציב משנה לשנה אי אפשר גם לדחות את המועדים האלה

שרה גולד:  במידת הצורך יהיו תיקונים

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תודה רבה, תחזור עם התשובה על חובת מכרזים, עידו

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:       סיימנו את ההקראה ואת התיקונים

שמחה רוטמן:  יהיה לנו נוסח בעז"ה שיוגש בהקדם האפשרי למליאה

שמחה רוטמן:  אנו בשלים להצבעה

שמחה רוטמן:  מי בעד החוק, כפי שהוקרא, ירים את ידו, על תיקוניו וכמובן בכפוף לשינויי נוסח

שמחה רוטמן:      הצבעה     אושר

שמחה רוטמן: 3 בעד

שמחה רוטמן:  החוק התקבל פה אחד בנוסח הוועדה עם השינויים והתיקונים שהוקראו

שמחה רוטמן:  רוויזיה לטובת דברים שיעלו – נקווה שלא יעלו בזמן הנוסח

שמחה רוטמן:  על מועד הצבעה על רוויזיה תבוא הודעה אלא אם כן הרוויזיה תימשך