הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 26, 2023-11-21 00:00

לימור סון הר-מלך: צוהריים טובים

לימור סון הר-מלך:  אני מתכבדת והאמת, קצת מתרגשת, לפתוח את הישיבה היום אחרי הרבה מאוד זמן

לימור סון הר-מלך:  ח' בכסלו, תשפ"ד, 21 בנובמבר 2023

לימור סון הר-מלך:       ראשית, אני מבקשת להשתתף בצערם של משפחות חללי צה"ל שהתבשרנו עליהם במהלך היממה האחרונה

לימור סון הר-מלך:  סרן במילואים ארנון משה אברהם בנבניסטי וספי, בן 26 מיסוד המעלה

לימור סון הר-מלך:  קצין לוחם בסיירת גבעתי

לימור סון הר-מלך:  סמ"ר איליה סנקין, בן 20, מנוף הגליל

לימור סון הר-מלך:  לוחם בגדוד רותם בחטיבת גבעתי

לימור סון הר-מלך:  תנחומיי למשפחות

לימור סון הר-מלך:       כמו כן, ברצוני להשתתף בצערם של משפחותיהם של ארבעה מעובדי חברת חשמל שנרצחו במהלך ביצוע עבודתם במסירות, תחת אש: דני אלוש, טל דניאלי, עדי אוחנה ושלום עבודי

לימור סון הר-מלך:  יהי זכרם ברוך

לימור סון הר-מלך:       אני שולחת מכאן תפילה להשבת החטופים מהרה, להחלמת הפצועים וחזרתם של כל חיילי צה"ל לשלום לביתם, בריאים בגופם, ברוחם ובנפשם

לימור סון הר-מלך:       במעבר חד, התכנסנו היום לדיון על השפעות המלחמה על המשק בהיבט של אספקת גז טבעי

לימור סון הר-מלך:  אנחנו יודעים שבתחילת המלחמה אסדת תמר הושבתה ולאחר כ-40 יום היא חזרה להפיק גז טבעי

לימור סון הר-מלך:  הדיון ידון בהשלכות של אי אספקת גז זו ובאלטרנטיבות

לימור סון הר-מלך:  אשמח להתחיל את הסקירה, נתנאל, בבקשה, ממחלקת המחקר והמידע של הכנסת

לימור סון הר-מלך:  לאחר מכן משרד האנרגיה יציגו את הדברים

נתנאל יהושוע קופראק: תודה רבה

נתנאל יהושוע קופראק:  אז כמו שיושבת הראש אמרה, באמת בתחילת המלחמה אז משרד האנרגיה הנחה את אסדת תמר להפסיק להפיק גז טבעי

נתנאל יהושוע קופראק:  זה היה ב-7 באוקטובר

נתנאל יהושוע קופראק:  וב-9 בנובמבר ניתנה הנחיה שניתן לחזור להפיק גז טבעי

נתנאל יהושוע קופראק:  זה בסביבות, עד שחוזרים לפעילות מלאה, כ-40 יום שלא הופק גז טבעי

נתנאל יהושוע קופראק:  לציין שגם במבצע שומר חומות הופסקה פעילות אסדת תמר ל-10 ימים

נתנאל יהושוע קופראק:       כמו שידוע, יש שלוש מקורות גז טבעי לישראל, שלושה מאגרים שמפיקים גז טבעי כיום: שזה תמר, מה שהושבת ויש את לוויתן ויש את כריש תנין

נתנאל יהושוע קופראק:  כאשר מאגר תמר הוא נמצא בדרום ולכן גם הופסקה הפעילות שלו

נתנאל יהושוע קופראק:  אסדת תמר נמצאת בדרום, כ-25 ק"מ מערבית לחופי אשקלון

נתנאל יהושוע קופראק:       אז אנחנו בחנו את ההשלכה הכלכלית בעצם של הפסקת אספקת הגז של כ-40 יום

נתנאל יהושוע קופראק:  מבחינת הכנסות המדינה יש שלושה מקורות: יש מס חברות, שזה רווחי החברות; יש לנו את התמלוגים; ויש לנו את ההיטל שהקרן מקבלת

נתנאל יהושוע קופראק:  אז אנחנו רואים שהתמלוגים שנגבו בשנת 2022, סך התמלוגים מכל הגז הטבעי היה 1

נתנאל יהושוע קופראק: 6 מיליארד

נתנאל יהושוע קופראק:  במחצית הראשונה של 2023 זה כבר היה מיליארד מכל המאגרים

נתנאל יהושוע קופראק:  ואם אנחנו נלך על מאגר תמר, אז ברבעון הראשון זה היה 186 מיליון שקלים וברבעון השני כ-192

נתנאל יהושוע קופראק: 7 מיליון שקלים

נתנאל יהושוע קופראק:  כלומר, כמעט 380 מיליון ש"ח תמלוגים

נתנאל יהושוע קופראק:  אז ההפסד היומי הממוצע מתמלוגים הוא כ-2

נתנאל יהושוע קופראק: 1 מיליון שקלים

נתנאל יהושוע קופראק:  יוצא ל-40 יום פחות או יותר 84 מיליון שקלים הפסד תמלוגים

לימור סון הר-מלך: ולקרן?     

נתנאל יהושוע קופראק: אז לקרן עשינו גם חישוב ממוצע וכמובן אין להם נתונים מדויקים

נתנאל יהושוע קופראק:  אז עבור 40 יום יוצא כ-36

נתנאל יהושוע קופראק: 2 מיליון דולר הפסד הכנסות לקרן

נתנאל יהושוע קופראק:  אני רק אציין בהקשר הזה שבעצם מדובר על דחייה של הכנסות ולא הפסד

נתנאל יהושוע קופראק:  כי הגז לא הלך לאיבוד ומה שלא הופק עכשיו יופק בעתיד

נתנאל יהושוע קופראק:  אז זה בעצם יותר דחיית הכנסות מאשר הפסד הכנסות

נתנאל יהושוע קופראק:  בשנת המס, אז באמת זה פחות הכנסות

נתנאל יהושוע קופראק:  זה מבחינת הנושא של הכנסות המדינה

נתנאל יהושוע קופראק:       בזמן שהופסקה הפעילות של תמר, אז בעצם רוב החשמל, רוב האספקה למשק הייתה ממאגר לוויתן ומכריש

נתנאל יהושוע קופראק:  זאת אומרת, לא היה חסר גז טבעי למשק בישראל באותו זמן

נתנאל יהושוע קופראק:  וחשמל כמובן מופק בישראל מגז טבעי, מאנרגיות מתחדשות ומפחם

נתנאל יהושוע קופראק:  עדיין יש לנו תחנות פחמיות, שזה נושא אחר

נתנאל יהושוע קופראק:  שהצפי שלהם שייסגרו בשנת 2025 כל תחנות הפחמיות

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  משרד האנרגיה, שמעון כהן, בבקשה

שמעון כהן: שלום

שמעון כהן:  שמעון כהן, רואה חשבון

שמעון כהן:  אני מנהל אגף תמלוגים וכלכלה, משרד האנרגיה

שמעון כהן:  אנחנו, האגף שלנו עוסק בגבייה ובבקרה על תמלוגים

שמעון כהן:  כל שנה וכל חציון אנחנו מפרסמים דוח שמגיע לציבור

שמעון כהן:  הממ"מ משתמשים בו, הציבור משתמש בו, כולם משתמשים בו, רואים את הנתונים שקופים

שמעון כהן:  מ-2012 יש דוחות בצורה מאוד מסודרת פעם בחציון

שמעון כהן:  ולכן כל הנתונים שהממ"מ פרסמו הם נכונים, כי נלקחו מאצלנו

שמעון כהן:       המספרים בסך הכול מדברים בעד עצמם

שמעון כהן:  רואים את הגידול בהכנסות מתמלוגים על פני שנים

שמעון כהן:  שנה שעברה היינו באזור ה-1

שמעון כהן: 680

שמעון כהן:  השנה בחציון היינו כמעט מיליארד

שמעון כהן:  מאמין שאנחנו נשמור על הקצב, למרות הדחייה של ההכנסות שהייתה, 40 יום האלו

שמעון כהן:  בעזרת השם, בפברואר אנחנו מפרסמים את הדוח שנתי, כמו שאנחנו עושים כל שנה וכולם יראו את הנתונים

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:  אתם רוצים לשאול? יש לי כמה שאלות

לימור סון הר-מלך:  הייתי רוצה אולי אם תוכל לדבר על נושא שאל אכסון גז טבעי

שמעון כהן: זה לא התחום שלי

שמעון כהן:  אני עוסק רק בתחום של הכנסות ותמלוגים

לימור סון הר-מלך: משרד האנרגיה לא יודעים? טוב

שמעון כהן: מה שחשוב, הוא אמר את זה, הממ"מ אמרו את זה, שלא היה חוסר בגז, גם שתמר הפסיק

שמעון כהן:  היה גיבוי על ידי לוויתן ועל ידי כריש

לימור סון הר-מלך: אז איך אתם יכולים, במחזור השנתי, איך אתם אומרים שזה?     

שמעון כהן: כי לפעמים יש סטיות

שמעון כהן:  יש חברות אחרות, מאגרים אחרים מפיקים יותר בזמנים מסוימים

שמעון כהן:  לפעמים נתונים נוספים שמשפיעים

לימור סון הר-מלך: יש לכם את הנתונים המספריים של הדבר הזה?     

שמעון כהן: לא

שמעון כהן:  אמרתי, פעם בחציון אנחנו מפרסמים

שמעון כהן:  הפרסום הבא יהיה בפברואר

שמעון כהן:  כל שנה זה באזור אחרי 15 בפברואר או ה-15 באוגוסט מפרסמים את הדוח

שמעון כהן:  אבל הנתונים הם יהיו סבירים מאוד

שמעון כהן:  יותר טובים משנה קודמת, למרות הירידה הזאת

לימור סון הר-מלך: זה הגיוני שהם יהיו יותר טובים

לימור סון הר-מלך:  זה צריך להיות

לימור סון הר-מלך:  אני אומרת, זה צריך להיות יותר טוב, כי יש יותר הפקה

שמעון כהן: לא, זה אותן הפקות, בגדול

עמי צדיק: מה קורה אם יסגרו מאגרים נוספים? אם המלחמה תתרחב? מה תעשו?     

שמעון כהן: זה באמת לא התחום שלי

לימור סון הר-מלך: אבל ביקשנו נציג

אלי גולדשמידט: אני אענה

אלי גולדשמידט:  מאיזו בחינה אתה שואל את זה? איתי גולדשמיט, יועץ מנכ"ל משרד האנרגיה

אלי גולדשמידט:  כן, מה השאלה עוד פעם?     

לימור סון הר-מלך: אנחנו רוצים לוודא פשוט

עמי צדיק: אם שוב ייסגר מאגר נוסף או מאגרים נוספים?     

לימור סון הר-מלך: אנחנו יודעים שבעצם המלחמה יכולה להתרחב גם לאזורים אחרים, שיכולים לייצר איום על אותם מאגרי גז שנמצאים

אלי גולדשמידט: אוקיי

אלי גולדשמידט:  אז כמובן שאם יש לנו איומים נוספים ואנחנו נצטרך להשבית את האסדות מסיבות כאלה ואחרות, כמובן שיש לנו תחליפים לגז

אלי גולדשמידט:  סולר, פחם, אנחנו יודעים לתת את המענה לזה

אלי גולדשמידט:  תקופה של כמה זמן אני לא יכול לציין בוועדה

אלי גולדשמידט:  אבל כן המשרד נערך לזה

אלי גולדשמידט:  גם מבחינת מלאים שיש לנו וגם מבחינת היערכות שיש לנו לזה

אלי גולדשמידט:  זה תרחיש שאנחנו לוקחים אותו בחשבון

אלי גולדשמידט:  זהו, אנחנו נערכים לזה

לימור סון הר-מלך: ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות, יש לכם איזה בשורה ביחס לדבר הזה?     

אלי גולדשמידט: בשורה הכוונה למה?     

לימור סון הר-מלך: אני יודעת שיש כמה פיילוטים

אלי גולדשמידט: נכון

אלי גולדשמידט:  אז באמת יש כמה פרויקטים שאנחנו מקדמים עכשיו גם באזור הנגב, שאנחנו מקדמים כדי לעשות יותר פוטו-וולטאי בארץ

אלי גולדשמידט:  כדי להגיע באמת ליעד שהצבנו לנו כמדינה

אלי גולדשמידט:  הפיילוטים האלה גם יתרחבו

אלי גולדשמידט:  בעזרת השם, אנחנו נרחיב אותם ונגדל

אלי גולדשמידט:  גם הפיילוטים שיש לנו בדרום, גם באשכול מה שאנחנו רוצים לעשות, גם במקומות נוספים, בצפון

אלי גולדשמידט:  ואנחנו כן נערכים גם לזה

אלי גולדשמידט:  זהו

לימור סון הר-מלך: ויש לכם איזה אומדן האם זה יכול להיות איזה שהוא גיבוי?     

אלי גולדשמידט: זה לא באמת נותן גיבוי מלא

אלי גולדשמידט:  זה נותן גיבוי חלקי

לימור סון הר-מלך: בכמה אחוזים?     

אלי גולדשמידט: יש לנו את הסולר והפחם שהם נותנים את הגיבוי

לימור סון הר-מלך: לאורך כמה? אה, אתה אמרת שאתה לא יכול להגיד כמה זמן

אלי גולדשמידט: כן

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:  טוב, אנחנו נצטרך לעשות כנראה ועדה חסויה כדי לקבל את המידע הזה

לימור סון הר-מלך:  טוב

לינור דויטש: אפשר שנייה לשאול שאלה את יועץ המנכ"ל?     

לימור סון הר-מלך: כן

לינור דויטש: עו"ד לינור דויטש, מנכ"לית לובי 99

לינור דויטש:  בהקשר לשאלתך על שימוש בסולר ופחם, שכולנו יודעים שמזהם הרבה יותר

לינור דויטש:  אנחנו גם בנתונים שאנחנו רואים ועוקבים אחריהם, ראינו באמת את העלייה בשימוש בסולר ובפחם מזהם בתחילת המלחמה

לינור דויטש:  השאלה שלנו היא למה בעצם ברגע שהושבת תמר, למה לא לוקחים גז מלוויתן? והאם זה קשור בניסיונות לשמור על הכמות לייצוא?     

אלי גולדשמידט: לא, אז ענינו

אלי גולדשמידט:  שמעון ענה את זה

אלי גולדשמידט:  כנראה לא שמעת

אלי גולדשמידט:  אנחנו כן לוקחים גז ממקום אחר, מאסדות אחרות

אלי גולדשמידט:  כמובן שאנחנו, השאיפה שלנו לא להשתמש בפחם ובסולר, כי זה מזהם ואנחנו מבינים

לימור סון הר-מלך: אפשר לדעת, נגיד ב-40 ימים האלה שתמר הושבתה, כמה אחוזים היה שימוש בסולר ובפחם?     

אלי גולדשמידט: אני לא יודע להגיד לך אחוזים מדויקים

אלי גולדשמידט:  לא יודע להגיד לך בדיוק

לימור סון הר-מלך: כמה אחוזים היה שימוש בגז? אולי מזה נבין?     

אלי גולדשמידט: אני לא זוכר להגיד

לימור סון הר-מלך: מכריש ולוויתן?     

שמעון כהן: כמעט לא היה שינוי

שמעון כהן:  רוב הגז של תמר סופק על ידי לוויתן וכריש

שמעון כהן:  וירד, הכמויות של הייצוא ירדו בהתאם

לינור דויטש: סליחה, לא שמעתי

לינור דויטש:  כמה ירדו כמויות הייצוא?      

שמעון כהן: ירדו בהתאמה

לינור דויטש: כאילו, לא נשמר גז לייצוא, אלא השתמשו

לינור דויטש:  חשוב לדעת

לינור דויטש:  בסדר גמור, חשוב לדעת

לימור סון הר-מלך: זה משהו שלא אמרנו בהתחלה וחבל שלא נאמר פה

לימור סון הר-מלך:  אבל כאילו, באמת לוויתן וכריש הצליחו להשלים את המחסור הזה

אלי גולדשמידט: כן, שמעון אמר את זה פשוט קודם

לימור סון הר-מלך: בצורה טובה

אלי גולדשמידט: שמעון אמר את זה קודם

אלי גולדשמידט:  כמובן שעשינו הסבה מייצוא למשק מקומי

אלי גולדשמידט:  כמובן שהמשק המקומי תמיד עדיף וקודם

אלי גולדשמידט:  ואנחנו בימים האלו השתמשנו בגז מאסדות אחרות

לינור דויטש: אוקיי

לינור דויטש:  ועדיין הגעתם לשימוש בפחם וסולר כי לא הספיק?     

אלי גולדשמידט: את יודעת, אם לא מספיק, אז כן, צריך להשתמש

שמעון כהן: שימוש בפחם יש תמיד, גם כשתמר נמצא

אריאל פז סוויצקי: אני אשמח אם אפשר להעיר משהו

אריאל פז סוויצקי:  אני אריאל פז סוויצקי, מנהל מחקר בלובי 99

אריאל פז סוויצקי:  אנחנו עוקבים אחרי הדיווחים של נגה

אריאל פז סוויצקי:  הם כל יום מפרסמים את ההפקה לפי סוג הדלקים

אריאל פז סוויצקי:  א', ראינו שבעוד עד ה-7 באוקטובר הייתה מגמת ירידה בשימוש בפחם, שזה הגיוני בעונת מעבר

אריאל פז סוויצקי:  אנחנו רואים שהמגמה התהפכה וכן הייתה עלייה אחרי ה-7 באוקטובר בשימוש בפחם

לימור סון הר-מלך: בכמה אחוזים?     

אריאל פז סוויצקי: אני שמתי את הגרפים בנייר שלנו

אריאל פז סוויצקי:  אני יכול לבדוק את האחוזים

אריאל פז סוויצקי:  וספציפית ב-26 באוקטובר, להבנתי, מדיווחים תקשורתיים, הייתה תקלה באסדת כריש

אריאל פז סוויצקי:  אז אנחנו רואים קפיצות, גם בסולר וגם בפחם

אריאל פז סוויצקי:  מה שכן מצביע על עלייה בשימוש בדלקים מזהמים

שמעון כהן: היה יום שהייתה תקלה בכריש

שמעון כהן:  נכון

לימור סון הר-מלך: מישהו יודע לענות על הדבר הזה?     

שמשון ברוקמן: כן, שמשון ברוקמן מחברת חשמל

שמשון ברוקמן:  קודם כל, מפריצת המלחמה, חברת ניהול המערכת, שאני לא חושב שהיא נמצאת פה, אולי היא נמצאת בזום באיזה שהוא מקום, חברת נגה

שמשון ברוקמן:  משיקולים של ביטחון אנרגטי, הם העלו את השימוש בפחם

שמשון ברוקמן:  לא בגלל מחסור בגז, אלא להיערך לתרחישים שיכולים לקרות בכל רגע עם התרחבות הלחימה

שמשון ברוקמן:  אז נכון מה שאתה רואה

שמשון ברוקמן:  זה היה החלטה מושכלת של ניהול סיכונים של חברת נגה

שמשון ברוקמן:  היא הפעילה יותר פחם מאשר עד ה-7 באוקטובר

שמשון ברוקמן:       באופן כללי, כמו שנאמר פה, לוויתן וכריש סיפקו ברוב הימים את כל הגז לשוק הישראלי

שמשון ברוקמן:  אחרי שכמובן הצריכה קצת ירדה, בגלל ההחלטה של נגה להעמיס יותר בפחם

שמשון ברוקמן:  למעט איזה כמה אירועים של מספר שעות שבהם נאלצו להעלות את הפחם לרמה עוד יותר גבוהה ולהשתמש בסולר

שמשון ברוקמן:  כמות כוללת של מספר אלפי טון בודדים, לכל המשק

שמשון ברוקמן:  לא חברת חשמל, אלא יצרנים פרטיים וחברת חשמל, כתוצאה ממחסור בגז

שמשון ברוקמן:  היו אירועים קצרים כאלה

שמשון ברוקמן:  וכל אותה תקופה המשיך הייצוא של הגז, בעיקר לירדן, עם כמויות קטנות מאוד למצרים

לימור סון הר-מלך: זה לא בא על חשבון המשק המקומי?     

שמשון ברוקמן: חוץ מאותם ימים שהיו אירועים של תקלות בכריש, זה לא בא על חשבון המשק המקומי

לימור סון הר-מלך: זה היה מצב של תקלות, בעצם השימוש

שמשון ברוקמן: לא, אבל זה מעלה שאלה מאוד חשובה

שמשון ברוקמן:  כי באירוע הזה הקטינו מאוד את הייצוא למצרים

שמשון ברוקמן:  זה היה אירוע מיוחד

שמשון ברוקמן:  אבל אם מחר בבוקר אסדת תמר תיפסק, לא באירוע מלחמה, הייצוא, יהיה מחסור בגז במשק

שמשון ברוקמן:  כי הייצוא של לוויתן יימשך כרגיל

שמשון ברוקמן:  ולכן אני חושב שאנחנו עד עכשיו, אם מותר לי להעיר, התעסקנו כמו רואי חשבון כמה הפסדנו מזה שפרצה המלחמה

שמשון ברוקמן:  אני חושב שהמלחמה צריכה להדליק אצלנו כמה נורות לגבי דלק שהוא און ליין

שמשון ברוקמן:  ברגע שאסדה מפסיקה תוך זמן קצר הלחץ יורד וחייבים לעבור לדלק אחר

שמשון ברוקמן:       אנחנו צריכים לשאול את עצמנו שאלות קצת יותר נוקבות לגבי איך אנחנו רואים את משק הגז בכמה עשורים הבאים, בהיבט של השוק המקומי ביחס לייצוא

שמשון ברוקמן:  ולגבי המחסור שיכול להסתמן בכל רגע נתון כאשר אחד משלושת המאגרים האלה יש לו תקלה

שמשון ברוקמן:  אני חושב שמיקוד הדיון בכמה עשרות מיליוני דולרים נדחו בהכנסות זה בזבוז

שמשון ברוקמן:  אנחנו צריכים לשאול שאלות יותר רציניות במאקרו ולהתמודד איתן

אמיר פוסטר: אני אשמח להגיד כמה מילים פה בהמשך על הנושא הזה

אמיר פוסטר:  אמיר פוסטר, מנכ"ל איגוד הגז הטבעי

אמיר פוסטר:  קודם כל, אולי אני אומר דברים שחלק מכירים, חלק לא

אמיר פוסטר:  אבל בכל מקרה, אני אבהיר את הנקודות שהן חשובות מבחינתי

אמיר פוסטר:  קודם כל, חשוב שנדע שמי שמחליט אם אסדה פועלת או לא פועלת זה רשויות הביטחון בעצם

אמיר פוסטר:  זאת אומרת, למפעיל אין פה אפשרות להגיד כן או לא

אמיר פוסטר:  הוא נסמך על מה שרשויות הביטחון והערכות מצב של אני מניח הדרגים הכי גבוהים

לימור סון הר-מלך: כן, ומודיעיני

אמיר פוסטר: גם, כן, כן

אמיר פוסטר:  ומהרגע שהתקבלה החלטה באסדת תמר אנחנו נמצאים בעולם שצריך בעצם לספק ביקושים קודם כל למשק הישראלי שספק מרכזי לא עובד

אמיר פוסטר:  בשורה התחתונה, במשך חודש ימים לא היה יום, כנראה למעט המקרה של התקלה שדיברנו עליה, שהיה חסר גז למשק המקומי

אמיר פוסטר:  ופה חשוב לי גם להדגיש שהדבר הזה נעשה ללא הפעלה של תקנות לשעת חירום במשק הגז הטבעי

אמיר פוסטר:  בסוף גם אנשי חברות הגז, ומי שלצורך העניין ימצא את תמר, אתם רואים שם, זה כולם ישראלים כמעט

אמיר פוסטר:  אנחנו כולנו פה עם כתף למען המטרה הלאומית ולא היה חסר גז ללקוחות המקומיים

אמיר פוסטר:  כולם קיבלו את הגז

אמיר פוסטר:  וזה מבלי שהרגולטור התערב

אמיר פוסטר:  זו נקודה מאוד חשובה

אמיר פוסטר:  זאת אומרת, רגולטור בדרך כלל שרואה שוק שיודע לסדר את עצמו לבד, זה המצב הכי טוב שיכול לקרות

אמיר פוסטר:  וזה מה שקרה במקרה הזה

לימור סון הר-מלך: זאת אומרת לא היה פיקוח על המהלך?     

אמיר פוסטר: בסוף לא היה, זאת אומרת, לא בא רגולטור שאמר אתם צריכים עכשיו להפסיק ייצוא ולספק משק מקומי

אמיר פוסטר:  זאת אומרת החברות הבינו לבד שסוגרים את מאגר תמר ויש מחסור וצריך קודם כל לספק את הגז למשק המקומי

אמיר פוסטר:  ויותר מזה, למשל מאגר לוויתן הוא לא ספק בשוטף של גז לחברת חשמל

אמיר פוסטר:  והרגישות הייתה כזו שלמרות שהמחיר בגז לייצוא יותר גבוה, ופה לא היה איזה חוזה

אמיר פוסטר:  אבל הכול היה עם מחשבה איך בעצם בסופו של דבר תעריפי חשמל לא יעלו

אמיר פוסטר:  זאת אומרת, לא לפגוע בסופו של דבר בצרכן

אמיר פוסטר:       ועם זה אני רוצה ללכת לעוד נקודה שהיא נקודה שאם אנחנו קצת מסתכלים אחורה, ואני מסכים שאנחנו חייבים לנהל את הדיון האסטרטגי לעתיד, כל אנשי משק האנרגיה

אמיר פוסטר:  אנחנו הצלחנו בינתיים, שוב פעם, אני לא יודע מה יהיה לנו עוד שבועיים או עוד חודש

אמיר פוסטר:  אנחנו בתוך אירוע, מגה אירוע שמתגלגל

אמיר פוסטר:  אבל בינתיים אנחנו יכולים לראות שהתכנון האסטרטגי של משק הגז הישראלי, שלא מסתמכים על ספק מרכזי בודד וגם לא מסתפקים בשני ספקים, שזה תמר ולוויתן

אמיר פוסטר:  גם לוויתן לבד היה לו קשה אם הוא היה לבד

אמיר פוסטר:  אז זה שיש תמר ולוויתן וכריש, בעצם נותן לנו סוג של עומק אסטרטגי בתוך משק האנרגיה הישראלי

אמיר פוסטר:       ואם אנחנו מסתכלים קדימה, אני חושב שגם הרגולטורים השונים, גם משרד האנרגיה, הרשויות השונות, גם הוועדות השונות פה בכנסת, דיברנו בעיקר עד היום על נושאים של הפקה, של חיפוש, של ייצוא, יותר, פחות

אמיר פוסטר:  אבל אלה הנושאים שדיברנו

אמיר פוסטר:  הנושא של אחסון כמעט ולא נדון

אמיר פוסטר:  זה קריטי

אמיר פוסטר:  הנושא של אחסון גז הוא קריטי

אמיר פוסטר:  אנחנו כבר לא משק גז צעיר עם היקפים מאוד קטנים של גז

אמיר פוסטר:  כבר ההיקפים של הגז שעוברים פה בתוך המערכת שלנו היא גדולה

אמיר פוסטר:  והיא תלך ותגדל, אם זה לייצוא ואם למשק המקומי

אמיר פוסטר:  ויש כל מיני אפשרויות של אחסון

אמיר פוסטר:  עכשיו, מה צריך לעשות כדי שהדבר הזה ייצא לפועל? צריך שידחפו את זה

אמיר פוסטר:  שזה לא יהיה נושא שולי

אמיר פוסטר:  אני חייב להגיד שאני מהכיוון שלי, אני הולך להתעסק בנושא הזה וללמוד אותו לעומק

אמיר פוסטר:  עדיין, למדו את זה פה בארץ

אמיר פוסטר:  לא מספיק טוב לפי דעתי, וצריך לדחוף את זה

אמיר פוסטר:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לינור דויטש: אני רוצה להגיד משהו בקצרה, כבוד היו"ר, לנציג חברת החשמל, שמשון

לינור דויטש:  אני רוצה לחזק את מה שהוא אמר, כי אני מרגישה שזה קצת נבלע וחשוב לי להגיד

לינור דויטש:  הוא, בעצם מה שהוא דיבר פה זה את הצורך לבחון מחדש את כל נושא הייצוא

לינור דויטש:  בימים אלה ממש, יושב פה היועץ של המנכ"ל, הוא ודאי יודע להגיד לנו טוב ביותר

לינור דויטש:  יושב צוות מקצועי, שהיה אמור כבר להגיש את מסקנותיו לגבי נושא ייצוא הגז

לינור דויטש:  אני מאוד מקווה שנושא המלחמה משוקלל ומה שהוא מדבר פה נציג חברת חשמל, שחייבים לקחת בחשבון את הביטחון האנרגטי של מדינת ישראל

לינור דויטש:  אנחנו רואים כולנו באיזה סביבה אנחנו נמצאים

לינור דויטש:  ושבקשות חברות הגז בעצם לדחוף, להגדיל את בקשות הייצוא, חייבות לרדת מהפרק בצורה מתאימה

לימור סון הר-מלך: אני חושבת שעכשיו הבקשות הן לא על הפרק, לא בשלב הזה

לימור סון הר-מלך:  ולהיפך, מה שאנחנו פגשנו זה שבאמת חברות הגז היו באמת באירוע הזה היו מאוד אחראיות והורידו באופן משמעותי את הייצוא

לימור סון הר-מלך:  גם כשזה היה פערים

לימור סון הר-מלך:  אז אני אומרת, במקרה זה

לימור סון הר-מלך:  עוד פעם, אנחנו צריכים לעקוב אחרי זה ולוודא שבאמת - - -     

לינור דויטש: אז באמת הצוות אמור להגיש

לינור דויטש:  אנחנו מחכים, אני כל הזמן מחכה אם הדבר זה יפורסם, לא יפורסם

לינור דויטש:  רוצים לראות מה המסקנות בנושא

לינור דויטש:       אני כן רוצה להגיד בהתייחס להערתך, כבוד היו"ר, לגבי חברות הגז, שחברת הגז היו מאוד קשובות

לינור דויטש:  אני רוצה לדבר על זה שרק לפני מספר ימים בעצם השותפות ממאגר תמר, לפי הפרסומים, ביקשו מהמדינה - - -     

לימור סון הר-מלך: כן, כן, אבל זה אני אתן לך לדבר

לימור סון הר-מלך:  זו התייחסות נפרדת

לינור דויטש: אין בעיה, בסדר גמור

אמיר פוסטר: כבוד היו"ר, סליחה, רק על הנושא הספציפי הזה

אמיר פוסטר:  חשוב להבהיר, זאת אומרת, את הדברים נגד הייצוא שמענו גם לפני, עוד לפני בכלל שהיה ייצוא

אמיר פוסטר:  אבל אני אומר פה בצורה חד משמעית: לולא ייצוא הגז מדינת ישראל היום הייתה במשבר נוראי

אמיר פוסטר:  ללא ייצוא הגז לא היו מפתחים את אסדת לוויתן ולא הייתה האפשרות הזאת

אמיר פוסטר:  עכשיו, תראי מה קורה בזמן חירום

אמיר פוסטר:  כולם מתייצבים, אפילו בלי שאמרו להם

לימור סון הר-מלך: וזה מאוד מרשים ומעורר השראה, שבאמת חברות הגז באמת נרתמו ולקחו אחריות

אמיר פוסטר: ולא פחות חשוב, היו את התשתיות האלה שנמצאות שם בזכות הייצוא

אמיר פוסטר:  אני לא אכנס לזה עכשיו, כי זה לא הדיון

אמיר פוסטר:  אבל הגדלת הייצוא זה גם כדי לבנות את היקפי הגז, את היקפי אספקת הגז שנדרשים למשק הישראלי הלאה

לימור סון הר-מלך: צריך פה איזון

לימור סון הר-מלך:  כן

אמיר פוסטר: צריך להסתכל על כל התמונה

לימור סון הר-מלך: כן

לימור סון הר-מלך:  אנחנו מבינים שיש פה איזה שהוא איזון שצריך להימצא

לימור סון הר-מלך:  אבל אני אומרת, ביחס לאירוע הנוכחי, אני חושבת שזה באמת מרשים לקיחת האחריות של חברות הגז, גם כשמאגר משמעותי נסגר

לימור סון הר-מלך:  ובאמת הן מאפשרות

לימור סון הר-מלך:  אנחנו יודעים שבעצם רק בסוף, זה המידע שהגיע אלינו, עוד פעם

לימור סון הר-מלך:  רק אחרי שבאמת הייתה השלמה של החסר ממאגר תמר, רק אז באמת העודפים בעצם הם היו אלה שיוצאו החוצה

לימור סון הר-מלך:  אז באמת, על זה צריך להגיד מילים טובות גם כשצריך לומר אותן

לימור סון הר-מלך:  אז ישר כוח

לימור סון הר-מלך:       טוב, אחסון גז טבעי

לימור סון הר-מלך:  נתנאל, יש לך משהו לומר על זה? גם אני חושבת שזה נושא שאנחנו כחלק מההיערכות

נתנאל יהושוע קופראק: זה אולי באמת למשרד האנרגיה

לימור סון הר-מלך: כי הוא לא ידע לומר

נתנאל יהושוע קופראק: רשות הגז הטבעי, עד 2022 דיברו שם, כתוב שם על שני פיילוטים של אחסון גז טבעי

אלי גולדשמידט: אז אני אענה

אלי גולדשמידט:  ברמת העיקרון זה לא קשור לוועדה עכשיו, אבל כן יש את הבחינה שלנו של שני מקומות, של ים תטיס ושל היבשה

אלי גולדשמידט:  אנחנו בוחנים עוד אפשרויות ביבשה לאחסון

לימור סון הר-מלך: אתה יודע להגיד מה הכמות?     

אלי גולדשמידט: אנחנו לא יודעים להגיד עוד כלום

אלי גולדשמידט:  כי זה מצריך בדיקות ותכנון של הבדיקה עצמה, שלוקח גם תשעה-עשרה חודשים

נתנאל יהושוע קופראק: השאלה אם בעקבות המלחמה מאיצים?     

אלי גולדשמידט: אנחנו מאיצים את זה, אבל זה דברים שלוקחים זמן טכנית

אלי גולדשמידט:  זה לא משהו רגולטורי או משהו כזה שמונע את זה

אלי גולדשמידט:  זה לא הסיפור

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:  בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  מנכ"ל חבר נגה, שאול גולדשטיין, בזום

אהרן גולדשטיין: שלום וברכה

אהרן גולדשטיין:  קודם כל, התייחסות ראשונה למה שעלה קודם, לפי הנתונים שאצלנו

אהרן גולדשטיין:  אז בשנת 2023, ב-10 החודשים הראשונים, הפעלנו 21% פחות פחם, 24% יותר מתחדשות, ביחס לשנה מקבילה

אהרן גולדשטיין:  5% יותר גז ו-2% יותר סולר

אהרן גולדשטיין:  רק באוקטובר הייתה ירידה של 46% בפחם ביחס לאוקטובר אשתקד

אהרן גולדשטיין:  ולגבי העליות שראיתם בגרפים, באמת כריש, בגלל שהיא אסדה בהרצה, היא עוד לא נכנסה לפעילות מלאה, אנחנו יודעים שהרצה של אסדה לוקחת בין שנה לשנתיים

אהרן גולדשטיין:  אנחנו עדיין פחות משנה מהכנסתה לשימוש

אהרן גולדשטיין:  ברגע שהיא ירדה לנו אז היה צריך להפעיל קצת יותר פחם, קצת יותר סולר, בתקופה מאוד קצרה

אהרן גולדשטיין:  תיאמנו את זה עם האסדה עצמה והיא חזרה

אהרן גולדשטיין:  ובסוף אנחנו באמת ירדנו מהעניין

אהרן גולדשטיין:  ועכשיו אנחנו מתחילים במשק הרגיל

אהרן גולדשטיין:       שלוש נקודות חשוב לי להגיד: אחד, באמת חשוב מאוד לתת עדיפות למשק החשמל בכל נושא הגז

אהרן גולדשטיין:  יש תקנה שצריכה להיחתם על ידי הממשלה בזמן חירום

אהרן גולדשטיין:  כרגע לא היינו צריכים אותה, אז לא השתמשנו בה

אהרן גולדשטיין:  אבל עקרונית, בזמן חירום חייבים לתת עדיפות למשק החשמל, אחרת באמת נשרוף מלאים של סולר ופחם, שלא בטוח שנוכל למלא אותם מחדש תוך כדי מלחמה

אהרן גולדשטיין:       הדבר השני זה נושא מאגר הגז

אהרן גולדשטיין:  בעינינו מאוד מאוד חשוב להקים מאגר גז

אהרן גולדשטיין:  מאחר והחלטת הממשלה קובעת שישראל כרגע עולה ל-30% מתחדשות ו-70% גז, זאת אומרת אנחנו תלויים בשני פרמטרים: השמש, כמו שאתם יודעים, בחורף קצת מתעתעת ולא תמיד יהיה לנו את כל היקף של המותקן ולכן הגז הוא מאוד מאוד משמעותי

אהרן גולדשטיין:  ומבחינתנו להקים מאגר גז, ואנחנו יודעים שביחד עם משרד האנרגיה שמנסים ניסיונות למצוא את המאגר הזה

אהרן גולדשטיין:  זה מאוד חשוב לנו

אהרן גולדשטיין:       ואני יודע שזה לא כל כך נעים לשמוע, אבל במלחמה זה חד משמעי צריכים לשמור את הערוץ של הפחמיות כאנרגיה לחירום, לא להפעיל אותה בשוטף

אהרן גולדשטיין:  אבל לחירום אנחנו צריכים את הפחם

אהרן גולדשטיין:  תחנות מאוד מאוד חשובות לנו ואנחנו רוצים לשמר אותם

אהרן גולדשטיין:  ולתת את היכולות לחברת חשמל לשמר אותם בצורה נאותה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  תודה, תודה

לימור סון הר-מלך:  יש לכם שאלות? שאול, תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  הדברים היו ברורים, חדים ומדויקים

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

נתנאל יהושוע קופראק: למשרד האנרגיה, לגבי מתקני אגירה שאובה, האם יש חשיבה של מדברים כבר על משק החשמל ולא רק הקרן, אז האם יש חשיבה של הרכבת עוד מתקנים של אגירה שאובה שאנחנו במצב של אפילו תקלה רגילה שעלולה להיות באחת האסדות אז יש חשמל זמין?     

אלי גולדשמידט: אוקיי

אלי גולדשמידט:  אז שוב, כמו שאנחנו בוחנים את ההגדלה של PV בארץ, ופרויקטים, אותו דבר גם אגירה שאובה

אלי גולדשמידט:  אותו דבר עוד פרויקטים נוספים שיכולים לתת אנרגיה וחשמל

לימור סון הר-מלך: תוכל לפרט קצת על הנושא הזה?     

אלי גולדשמידט: האמת שזה עכשיו בדיונים אצלנו

אלי גולדשמידט:  בגלל המלחמה, אז כמו שאמרתי קודם, אנחנו באמת עכשיו סוג של נכנסים לעומק של הדברים יותר

אלי גולדשמידט:  לראות איך אנחנו באמת מצליחים להביא מקורות אנרגיה נוספים

אלי גולדשמידט:  ובהמשך אנחנו נעדכן על זה

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:  רשות הגז הטבעי, כנרת דהן גרנית, בבקשה

כנרת דהן גרנית: שלום, נעים מאוד

כנרת דהן גרנית:  אין לי הרבה מה להוסיף

כנרת דהן גרנית:  אני אגיד שמבחינת משק הגז הטבעי בלבד, מכל בחינה אחרת המלחמה תפסה אותנו בזמן נוראי

כנרת דהן גרנית:  אבל מבחינת משק הגז הטבעי היא תפסה אותנו בזמן טוב

כנרת דהן גרנית:  אוקטובר ונובמבר זה החודשים עם הביקוש הכי נמוך לגז טבעי במהלך השנה

כנרת דהן גרנית:  במיוחד נובמבר

כנרת דהן גרנית:  לכן למרות ההשבתה של תמר, המשק המקומי היה on the safe side כמעט כל הזמן

כנרת דהן גרנית:  אנחנו היינו במעקב יום יומי על הנתונים

כנרת דהן גרנית:  מה זה יום יומי? דקתי

כנרת דהן גרנית:  כלומר, אנחנו קיבלנו את הנתונים ברמה הדקתית

כנרת דהן גרנית:  ובסך הכול, כמעט כל הזמן לא הייתה בעיה של סיפוק, כאילו, הביקוש וההיצע פגש אחד את השני

כנרת דהן גרנית:       זאת יחד עם המשך אספקה מלאה למדינת ירדן

כנרת דהן גרנית:  ואספקה למצרים, שאמנם ירדה, אבל היא לא נעלמה

כנרת דהן גרנית:  ואני אגיד שבימים האחרונים היא גם מאוד עלתה

כנרת דהן גרנית:  כלומר, אני צופה שאנחנו במהלך נובמבר גם נוכל להשלים את הכמויות שחסרו

כנרת דהן גרנית:  כך שגם מהבחינה הגאו-פוליטית, אם הכול יימשך כמו שעכשיו, אז אנחנו משק הגז סך הכול במצב בסדר

כנרת דהן גרנית:  ככל שיעברו החודשים, ניכנס לתוך החורף, כמובן שנצטרך להיות יותר עם יד על הדופק

כנרת דהן גרנית:  כי כאשר צריכות הגז עולות, לקראת דצמבר, ינואר ופברואר

כנרת דהן גרנית:       אני גם רוצה לציין את שיתוף הפעולה מהחברות המפיקות, שבאמת הפסיקו, שהפכו את הייצוא למצרים לגמיש לחלוטין

כנרת דהן גרנית:  כלומר, מצרים אמנם קיבלה גז טבעי, אבל זה היה לחלוטין גמיש לצרכי המשק מקומי

כנרת דהן גרנית:  וזאת למרות שלוויתן, רוב החוזים שלהם לא עם המשק המקומי

כנרת דהן גרנית:  ואמנם לא הייתה להם רגולציה במובן הזה שלא אמרנו להם מה לעשות, אבל היה שיח איתם יום יומי והיה שיתוף פעולה מלא

כנרת דהן גרנית:  זהו, שאר הנקודות כבר נדונו

לימור סון הר-מלך: יש פיקוח על הגז שמגיע למצרים?      

כנרת דהן גרנית: יש מעקב

כנרת דהן גרנית:  אין, אנחנו לא קובעים כמה גז יעבור, אנחנו רק עוקבים אחרי זה

לימור סון הר-מלך: ולאן הוא הולך הגז?      

כנרת דהן גרנית: לאן הוא הולך בתוך מצרים?     

לימור סון הר-מלך: כן

עמי צדיק: אבל אם נניח יקרה מקרה שהחברות לא יסכימו, האם אתם מכינים תוכנית שתקזז את הניצול לטובת השוק המקומי, במצבי חירום כאלה?     

כנרת דהן גרנית: יש בעצם גם תקנות, תקנות לשעת חירום

כנרת דהן גרנית:  ויש גם תקנות במסגרת היתרי ייצוא, שמאפשרות לכפות את עצירת הייצוא

לימור סון הר-מלך: אוקיי

כנרת דהן גרנית: בעיקר על מצרים, פחות על ירדן

לימור סון הר-מלך: כן, זהו

לימור סון הר-מלך:  זה מה ששאול גולדשטיין אמר שלא היה צורך להשתמש בתקנות האלה

לימור סון הר-מלך:  שזה עבד, כן

כנרת דהן גרנית: נכון

כנרת דהן גרנית:  גם כאשר היה צריך להוריד את הייצוא לירדן, שבעיקרון זה טיפה יותר רגיש, גם שם החברות עשו את זה בתיאום מלא עם הירדנים

עמי צדיק: ולגבי המחירים? כי המחיר לייצוא גבוה יותר מהשוק המקומי

עמי צדיק:  אתם תכפו עליהם מחירים מקומיים?     

כנרת דהן גרנית: לא יודעת לענות

אמיר פוסטר: לא היה צורך

עמי צדיק: לא, אני אומר, אם בעתיד כן יהיה

עמי צדיק:  אנחנו לא יודעים מה יקרה

עמי צדיק:  אתה מייצג את האיגוד, אבל כל חברה יש לה את האינטרסים שלה, אנחנו לא יודעים מה יקרה בעתיד

עמי צדיק:  יכול להיות שיהיו חברות, חלקן בבעלות חלקית זרה, שלא יסכימו לוותר על ייצוא במחירים גבוהים לטובת שוק מקומי במחירים נמוכים

עמי צדיק:  לכן צריך פה את ההתערבות של הרגולטור אולי, כדי לקבע את מה שקרה עכשיו, שזה יהיה באופן קבוע במצבי חירום

אמיר פוסטר: לגבי השאלה עם מצרים, בשתי מילים

אמיר פוסטר:  אנחנו לא באמת יודעים לאיפה הגז מגיע בתוך מצרים

אמיר פוסטר:  מה שצריך לזכור לגבי מצרים, זה אולי אני אחדש

לימור סון הר-מלך: כי הגיע אליי איזה שהוא מידע שיכול להיות שהם מעבירים גז ללבנון

אמיר פוסטר: תראי, ברגע שבעצם - - -     

לימור סון הר-מלך: זה יוצא מאצלנו, אז אין לזה שום פיקוח

אמיר פוסטר: עשינו לחץ בצינורות, הצינורות שמגיעים לירדן

אמיר פוסטר:  כן? בסוף, ואז זה מגיע למצרים, נגיד בדרך הזאת

אמיר פוסטר:  לגבי מצרים צריך לזכור שהמצב האנרגטי שלהם לא הופך להיות טוב, הוא הופך להיות פחות ופחות טוב

אמיר פוסטר:  זאת אומרת, הם, אם אני מסתכל קדימה, הם יצטרכו אותנו יותר ויותר

אמיר פוסטר:  ההפקה שם, עכשיו יש להם קצת בעיות באזור

אמיר פוסטר:  אז אני מניח שכל מולקולה של גז שהם יכולים לקבל הם ינסו לקחת אותה אליהם

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

עמי צדיק: זה בדיוק החשש

עמי צדיק:  בגלל שמצרים זה בור בלי תחתית, שרק תצטרך יותר ויותר גז, זה אומר שנתעורר בעוד 20-30 שנה ואנחנו נהיה פה בחושך

לימור סון הר-מלך: כן

אמיר פוסטר: תלוי איך נתנהל

אמיר פוסטר:  אני רואה אחרת מכך, אבל לא נפתח את זה עכשיו

לימור סון הר-מלך: אוקיי, בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  טוב, המשרד להגנת הסביבה, דנית לוי ניזרי, בבקשה

לימור סון הר-מלך:  אם את יכולה לפרט על האפשרויות והפיילוטים שקשורים לאנרגיות מתחדשות להפקת חשמל

דנית לוי ניזרי: אז קודם כל אני אציג את עצמי

דנית לוי ניזרי:  דנית לוי ניזרי, מנהלת תחום אנרגיה ימית

דנית לוי ניזרי:  אני עובדת היחידה הימית במשרד

דנית לוי ניזרי:  בעצם עוסקת בכל הנושא של הגנת הסביבה הימית והחופית ובין היתר מפקחת על מתקני הגז והקידוח, ההפקה שקיימים בישראל

דנית לוי ניזרי:       אז אני אגע במה שבתחומי, אני מכירה מבחינת אנרגיות מתחדשות

דנית לוי ניזרי:  קודם כל, המשרד בעד וחודש שב-10 שנים הקרובות בעצם כל הדלקים הפוסיליים חייבים להתחלף ואנרגיות מתחדשות חייבות למצוא את מקומן

דנית לוי ניזרי:  אנחנו יודעים שכרגע העניין של אנרגיה מתחדשת מגלי ים נמצא בבדיקה

דנית לוי ניזרי:  ההיתכנות הטכנולוגית עוד לא באמת ידועה

דנית לוי ניזרי:  גם לעניין אנרגיית רוח

דנית לוי ניזרי:  בטח בים התיכון, כנראה שהיא לא ישימה

דנית לוי ניזרי:  אבל משרד החדשנות בתוכנית שנקראת בלו-טק, גם כן מחפש יחד איתנו

דנית לוי ניזרי:  אנחנו תומכים בתוכנית הזאת, מגוון של אנרגיות מתחדשות, כדי שיבואו ויחליפו את כל הדלקים הפוסיליים

דנית לוי ניזרי:  אני חושבת שבזמן המלחמה הזאת אנחנו עוד יותר עדים לחשיבות שהמדינה הזאת זקוקה לאנרגיות מתחדשות ולא להיות תלויים רק בדלק הפוסילי

דנית לוי ניזרי:  לא רק גז, סולר, פחם, בעצם כל הנושא הזה

דנית לוי ניזרי:       אני אשמח להוסיף אולי ככה על ההיבט שלנו, של היחידה הימית

דנית לוי ניזרי:  אז כמו שכולנו מבינים, בגלל השיקולים הביטחוניים, כרגע אין לנו יכולת פיקוח על האסדות

דנית לוי ניזרי:  על כל הנושאים הסביבתיים שבעצם אנחנו מפקחים עליהם בשגרה

דנית לוי ניזרי:  אם זה הזרמות לים, אם זה חומרים מסוכנים, אם זה איכות אוויר

לימור סון הר-מלך: למה זה קשור?     

דנית לוי ניזרי: למה זה קשור למלחמה? אין לנו יכולת הגעה לאסדות, מבחינה ביטחונית בעצם

לימור סון הר-מלך: גם לוויתן וכריש?      

דנית לוי ניזרי: גם לוויתן וכריש

דנית לוי ניזרי:  אנחנו לא יכולים להגיע כרגע לפקח

דנית לוי ניזרי:  מלבד העובדה שגם צוות האדם המצומצם שלנו, אבל בואו נשים את זה בצד

דנית לוי ניזרי:  אין לנו יכולת הגעה פיזית לאסדות כרגע

דנית לוי ניזרי:  מה שמצמצם את יכולת הפיקוח שלנו

לימור סון הר-מלך: צמצמו בעצם את מי שיכול?     

דנית לוי ניזרי: מי שיכול להיות באסדה

דנית לוי ניזרי:  כן

לימור סון הר-מלך: זה לדיון חסוי

דנית לוי ניזרי: כן, לגמרי

דנית לוי ניזרי:  אבל אני כן ארצה לנצל את המקום וברשותך כבודה, ארצה לומר, הקרן, המשרד למעשה משתמש כיום בקרן לזיהום ים בעצם לכל הצרכים השוטפים, הפיקוח, הניטור, בעצם מבחינת תקציבים

דנית לוי ניזרי:  רק לשם ההבנה, אני התקן היחיד שהמשרד בעצם קיבל בשביל לפקח על האסדות האלו

דנית לוי ניזרי:  אנחנו יודעים שיש גם כרגע את ההליך התחרותי הרביעי ויצרף אליו לשוק בעצם עוד מתקנים בים

לימור סון הר-מלך: אז מה את עושה בימים אלו בעצם?     

דנית לוי ניזרי: בימים אלו אנחנו ממשיכים את הפיקוח במשרד

דנית לוי ניזרי:  אנחנו בקשר שוטף עם האסדות, תמיד

דנית לוי ניזרי:  אבל בעצם כרגע אנחנו היינו שמחים, יכול להיות שזה נושא בוועדה אחרת

דנית לוי ניזרי:  אבל לדיון אחר

דנית לוי ניזרי:  אבל הקרן היום אין לה, הקרן לאזרחי ישראל, אין לה שום יכולת או לא נותנת שום אחוז למען הפיקוח הסביבתי

דנית לוי ניזרי:  שהוא מתחבר באופן ישיר לתכלית החברתית שהחוק של הקרן

לימור סון הר-מלך: כן

לימור סון הר-מלך:  אבל אמרנו שבעזרת השם בתקציב הקרוב, העתידי, בעזרת השם

לימור סון הר-מלך:  עוד מעט

לימור סון הר-מלך:  אנחנו לא יודעים שום דבר

דנית לוי ניזרי: בסדר, היה לי חשוב לשים את זה על השולחן

דנית לוי ניזרי:  במיוחד עכשיו, הם הקושי

לימור סון הר-מלך: אתה לא יודע מה יקרה עוד דקה, אבל בסדר

דנית לוי ניזרי: בסדר, תודה

לימור סון הר-מלך: אבל מבחינת הקרן אני אומר, שלפחות גם כשהעברנו את התקציב הראשוני אמרנו שהתקציב הבא בוודאי יהיה ייעוד לנושאים האלה

דנית לוי ניזרי: שמחתי לשמוע, תודה רבה

עמי צדיק: אי אפשר לקחת מקרן הניקיון? היא בתת ביצוע כבר הרבה שנים

דנית לוי ניזרי: אנחנו משתמשים בקרן לזיהום ים

עמי צדיק: לא משתמשים בקרן הניקיון?      

דנית לוי ניזרי: לא

עמי צדיק: מה ההכנסות של הקרן שלכם?     

דנית לוי ניזרי: היטלי הזרמה לים

דנית לוי ניזרי:  פקידות של אוניות, מכליות נפט

דנה כהן: המקור התקציבי זה בעצם הפיקוח, שלא ניתן לעשות כעת

דנה כהן:  הפיקוח שלא ניתן לעשות כעת גם פוגע במקור התקציבי שלנו

לימור סון הר-מלך: אוקיי, בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  לינור דויטש, מנכ"לית לובי 99

לינור דויטש: תודה רבה

לינור דויטש:  אז ככה: אני רוצה להרוס קצת את החגיגה של הפירגון לחברות הגז

לינור דויטש:  כי שמעתי באמת שאמרנו שאיזה יופי שהם נרתמו ללא רגולציה

לינור דויטש:  ורק לפני מספר ימים פורסם כי חברות הגז בעצם השותפות במאגר תמר מבקשות מהמדינה פיצוי בסך 100 מיליון דולר על הימים, פיצוי על הימים של השבתת המאגר

לימור סון הר-מלך: אבל זה לא קשור ללוויתן וכריש

לינור דויטש: לא, מה זאת אומרת? זה תמר

לינור דויטש:  מה זאת אומרת לא קשור?     

לימור סון הר-מלך: לא, שנייה, שנייה

לימור סון הר-מלך:  אני דיברתי על חברות כריש ולוויתן

לימור סון הר-מלך:  והם קיבלו את כל הפירגון, כי הם בסוף לקחו את האחריות

לינור דויטש: אה, אין בעיה

לינור דויטש:  בסדר, לא אמרתי שאת זה

לימור סון הר-מלך: לא, אמרת את לא רוצה להרוס את המסיבה

לימור סון הר-מלך:  יש על מה לעשות מסיבה

לימור סון הר-מלך:  יש גם עוד עניין שצריך לוודא אותו

לינור דויטש: אז אני רוצה שנייה לדבר על הנושא הבקשה של הפיצוי

לינור דויטש:  כי אני חושבת שבעינינו מדובר בעזות מצח, ואני אסביר גם למה

לינור דויטש:  בעצם אני ישבתי פה בשבועות של גיבוש מתווה הפיצויים, במשך עשרות על עשרות שעות, בדיונים של ועדת כספים, כדי לוודא שמתווה הפיצויים לא פורץ את התקרה של 400 מיליון שקלים לעסקים גדולים

לינור דויטש:  כדי שהכסף ילך קודם כל לעסקים קטנים ובינוניים

לינור דויטש:  לצערי אין אין-סוף כסף, יש מגבלה

לינור דויטש:  וברגע שעסקים גדולים וחזקים מעל 400 מיליון שקלים מקבלים, זה בהכרח בא על חשבון הקטנים העצמאיים והבינוניים

לינור דויטש:  לכן נלחמנו שם בטירוף בלוביסטים של רשתות האופנה, ויזל וכדומה

לינור דויטש:  ניצחנו את זה

לימור סון הר-מלך: אני מכירה את הדין

לינור דויטש: מעולה

לינור דויטש:  אז עכשיו צריך להבין שהמבחן ששם הוצב, המבחן לקבלת פיצוי הוא מבחן ההמשכיות העסקית

לינור דויטש:  לא מבחן האם נפגעו לכם הרווחים, כי כולם במלחמה נפגעים

לינור דויטש:  המבחן הוא האם אתה יכול להמשיך, תשרוד עסקית

לינור דויטש:  זה המבחן

לינור דויטש:  עכשיו, לאור הדוחות הכספיים שהחברות מפרסמות, כולל הם הוציאו רק ב-26 באוקטובר דיווחים, הרי הן מחויבות לדווח לבורסה

לינור דויטש:  והן הודיעו שאין סכנת היפגעות

לינור דויטש:  יתרות המזומנים עומדות על סכום של כ-248 מיליון דולר

לינור דויטש:  ולכן הציטוט המדויק הוא: "בשלב זה השותפות לא צופות השפעה על איתנותן הפיננסית"

לינור דויטש:       עכשיו, צריך להבין שהפעילות במאגר תמר הושבתה, כמו שעסקים רבים אחרים במדינה הושבתו

לינור דויטש:  כי מה לעשות, מלחמה

לינור דויטש:  רק שבניגוד לעסקים רבים אחרים, גז זה לא אוכל, זה לא מסעדה

לינור דויטש:  מסעדה שהיום לא מוכרת את האוכל, מחר אתה לא תאכל כפול

לינור דויטש:  נכון? אתה תאכל את האוכל שלך

לינור דויטש:  הפסדת

לינור דויטש:  מה שמסעדה הפסידה היא הפסידה

לינור דויטש:  המדינה צריכה לפצות

לינור דויטש:  לעומת זאת, גז, אם לא מכרת היום גז, תמכור אותו מחר

לינור דויטש:  תוכל למכור אותו מחר

לינור דויטש:  הגז לא נאכל מעצמו, ויותר מזה, יכול להיות שאתה אפילו יכול להרוויח מזה, כי מחירי הגז, אני לא יודעת אם את רואה, מחירי הגז הם בעלייה

לינור דויטש:  זה אומר שאתה יכול עוד לעשות רווח על הגז שלא מכרת

לינור דויטש:  שלא לדבר על זה שמבצעים קודמים, צוק איתן, שומר חומות, לא קיבלו פיצוי

לינור דויטש:       לכן עצם העובדה שבכלל מבקשים, כאשר מדובר בעסק היחיד שמדינת ישראל מאבטחת בעלויות של מיליארדים, כן, מיליארדים על חשבון משלם המיסים, כדי לוודא, כי בגלל שיש סיכון מובנה בפעילות שלו ובגלל 30 ק"מ מעזה, אז באופן מובנה ל-cost of doing business יש ענייני אבטחה

לינור דויטש:  וכמו שהם לא משתתפים באבטחה שהמדינה משלמת, לא יכול להיות שבזמן שזה מושבת לחודש, כמו הרבה עסקים אחרים, הם יקבלו בסוף פיצוי כל כך גבוה

לינור דויטש:  ולכן אנחנו חשוב לנו, כמובן שגם פנינו עם זה לגורמים הרלוונטיים במשרד האוצר

לימור סון הר-מלך: הם מבקשים 100 מיליון, נכון?     

לינור דויטש: כן, 100 מיליון דולר

לינור דויטש:  לא 100 מיליון שקלים, 100 מיליון דולר

לינור דויטש:  ואנחנו חושבים, גם יושב פה כמובן גם נציג, יושב ראש איגוד הגז הטבעי, וחשוב לנו שגם הוא ישמע את זה

לינור דויטש:  אנחנו חושבים שהבקשה היא עזת מצח

לינור דויטש:  וכמו שפנינו לגורמים, גם באוצר וגם לגורמים הרלוונטיים שמנהלים את ענייני הפיצויים

לימור סון הר-מלך: קיבלתם תשובות?     

לינור דויטש: מה? לא, קודם כל אישרו לנו שאכן הוגשה איזה היא בקשה והם כמובן יענו לנו בכתב

לינור דויטש:  את יודעת, שום דבר לא עונים לך מהרגע להרגע

לינור דויטש:  אבל זה היה רק לפני מספר ימים

לינור דויטש:  אבל לנו חשוב לבוא ולהשמיע את זה פה בוועדה, בפומבי

לינור דויטש:  גם בפנייך, גם בפניהם, שידעו שהדבר הזה לא יעבור מתחת לרדאר ובשתיקה

לינור דויטש:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה

לימור סון הר-מלך:  שאול, אתה רוצה לענות לה?      

אמיר פוסטר: רק משהו, בקצרה ובקטנה

אמיר פוסטר:  קודם כל, אני מציע לא, זאת אומרת, לא להאמין לכל מה שכתוב בעיתון בקשר לסכומים כאלה ואחרים

לימור סון הר-מלך: אתה מכיר את האירוע?     

לינור דויטש: האם הגשתם בקשה או לא הגשתם? כי אני הבנתי שהגשתם וביררתי את זה מול הגורמים הרלוונטיים

לימור סון הר-מלך: רגע, שנייה, שנייה

לימור סון הר-מלך:  אני רוצה לשמוע

אמיר פוסטר: אני אומר, לא כל פרט שמדברים עליו, שכתוב בעיתון זה פרט שהוא נכון

אמיר פוסטר:  אני לא מאה אחוז בתוך האירוע הזה

אמיר פוסטר:  זה אירוע פרטני בין, הוא לא שותפות, בין כל אחת מהמחזיקות לבין מס רכוש

אמיר פוסטר:  להבנתי לא היה משהו מעבר מאשר הדברים הרגילים שכל עסק בעצם נותן איזה, צריך רק לכתוב כרגע שהעסק נפגע

אמיר פוסטר:  יש איזה הליך כזה

אמיר פוסטר:  אני לא מכיר לגמרי את ההליך

אמיר פוסטר:  וזהו

אמיר פוסטר:  זאת אומרת, זה הרבה פחות דרמה ממה שאני חושב היה כתוב בעיתון או ממה שהוצג

אמיר פוסטר:  וממש, כרגע נעשה, אם נעשה משהו שהוא ממש כמו כל מפעל שנמצא בדרום

לימור סון הר-מלך: אז אנחנו ממש נשמח לקבל איזה שהוא, מה באמת

אמיר פוסטר: אני מניח שעם הזמן, הדברים האלה יהיו, אז אנחנו נדע יותר, גם אני

אמיר פוסטר:  כן? אבל זה עדיין רחוק משם

לימור סון הר-מלך: אז אנחנו מאוד נשמח

לימור סון הר-מלך:  מאוד נשמח לקבל, להבין את האירוע הזה יותר

לימור סון הר-מלך:  אנחנו שומעים באמת את הדברים שנכתבו והייתי רוצה גם לשמוע את הצד השני

לימור סון הר-מלך:  יכול להיות שיש דברים בגו, יכול להיות שלא

לימור סון הר-מלך:  אבל בשביל שאנחנו תהיה לנו ודאות מה באמת קורה פה

לימור סון הר-מלך:  וכמו שתואר פה משהו כעזות מצח, אז אנחנו רוצים לראות

לימור סון הר-מלך:  יכול להיות שבאמת זה, כמו שאמרת, כמו כל עסק

לימור סון הר-מלך:  לא, אני לא הצלחתי להבין מה זה בדיוק אומר

אמיר פוסטר: לא, אני אומר, יש ממה שאני מבין, שוב פעם, עסק שנפגע שנמצא שם בתוך האזורים האלה בדרום, כן? בתוך ה-40 ק"מ, שלב ראשון יש הוא פשוט מודיע שהוא נפגע

אמיר פוסטר:  זה הכול

אמיר פוסטר:  הוא לא מודיע סכום

אמיר פוסטר:  זאת אומרת, זה לא שם

אמיר פוסטר:  הודיעו נפגענו

אמיר פוסטר:  אני גם לא יודע אם זה ברמת השותפות או ברמה של כל חברה שם בנפרד

לימור סון הר-מלך: זאת אומרת, כמו כל חברה במדינת ישראל, כמו כל מפעל במדינת ישראל שנפגע, גם הם

אמיר פוסטר: כן, זה הרמה

אמיר פוסטר:  אני לא, לא מכיר את המספרים

אמיר פוסטר:  לא מכיר מספרים אלה

אמיר פוסטר:  אני לא חושב שבכלל זה היה בשלב הזה

לימור סון הר-מלך: אז אני כן אשמח שיהיה בירור ושהנתונים יהיו בפנינו כדי שבאמת נבין את האירוע הזה יותר

לימור סון הר-מלך:  אני תמיד אומרת, אתה צריך לשמוע תמיד שני צדדים לפני שאתה

אמיר פוסטר: אני מסכים

לימור סון הר-מלך: אין הדיין צריך לדון על דברים שאי אפשר שרק צד אחד מביא דברים

לימור סון הר-מלך:  ואם באמת הדברים כמו שהוצגו פה, אז הם כן מדאיגים וכן צריך לתת עליהם את הדין

אמיר פוסטר: אז אני לפרוטוקול אציין שאני לא מכיר את המספרים האלה

לימור סון הר-מלך: בסדר

לימור סון הר-מלך:  כן, דנה כהן, גרינפיס

דנה כהן: תודה רבה

דנה כהן:  אז אני באמת אשמח לחזק את האמירה שהייתה פה של חברת החשמל ולהעלות את השאלה הזאת

דנה כהן:  אני חושבת שהדיון הזה הוא לא רק דיון כלכלי, חשבונאי, בנושא התמלוגים

דנה כהן:  אלא דיון רחב יותר שקשור לחוסן האנרגטי של מדינת ישראל

דנה כהן:  בהקשר הזה נראה לי מאוד תמוה שאין נציגים נוספים של משרד האנרגיה, מאגף הגז הטבעי והנפט, לדבר על הדבר הזה ובעצם לשמוע מה ההיערכות ארוכת הטווח שלנו מעבר להפעלה של תחנות הכוח הפחמיות

לימור סון הר-מלך: זה מה שניסינו לנסות להבין, אם שמת לב

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שהדגש צריך להיות, בגלל שאנחנו בעת חירום, אז אני חושבת שלפחות לזמן חירום שיהיה לנו איזה שהוא מענה

לימור סון הר-מלך:  גם הדיון הזה מתעסק באמת בעת הזו ובצורך לוודא שבאמת יש לנו, אנחנו שומרים פה על איזה שהוא ביטחון אנרגטי, שמאפשר למדינת ישראל לשרוד גם בתקופות קשות יותר

דנה כהן: כן

דנה כהן:  אז אני ארצה רק להוסיף שבאמת, זה הבסיס לדיון פה, אנחנו יודעים שלמרות שבהגנה על אסדות הגז הושקעו למעלה מ-3 מיליארד שקלים ולמרות שמידי שנה 400 מיליון שקלים מושקעים באבטחה ובכוחות צבאיים וכו'

דנה כהן:  עדיין, בסופו של דבר במצב חירום האסדה הושבתה ל-40 ימים

דנה כהן:  זאת אומרת שאין לנו פה, אין איזה שהוא קסם

דנה כהן:  כשיש סיכון, יש סיכון

דנה כהן:       בהקשר לכך אני רוצה לציין את הדבר הזה, שאנחנו כאזרחי ישראל מפסידים פה בהקשר הזה פעמיים: בשגרה כספי המיסים שלנו משלמים את העלויות האסטרונומיות האלה של התשתיות ושל האבטחה במיליארדים

דנה כהן:  אנחנו משלמים את העלויות של זיהום האוויר

דנה כהן:  כי בסופו של דבר אנחנו יודעים שגז הוא עדיין דלק מזהם

דנה כהן:  אנחנו משלמים את המחיר של הפגיעה האקולוגית במרחב הימי וכמובן את פליטות גזי החממה והחרפה של משבר האקלים

דנה כהן:  מסתבר שבחירום אנחנו משלמים עוד יותר

דנה כהן:  אז גם מהפגיעה בהכנסות ממאגרי הגז אנחנו משלמים פיצויים

דנה כהן:  אנחנו גם משלמים על שריפה, שמענו פה על שריפה אקסטרה של סולר ופחם, שזה דלקים מזהמים פי כמה וכמה

דנה כהן:  ובעצם נותנים איזה שהיא מתנה, גילינו על זה עכשיו, מתנה לחברות הדלקים, שאין עליהם פיקוח בזמן מלחמה

דנית לוי ניזרי: פיקוח פיזי

דנית לוי ניזרי:  אני רק אדגיש, אין פיקוח פיזי

דנית לוי ניזרי:  אנחנו לא יושבים בבטלה ולא

דנה כהן: ברור לי לגמרי

דנית לוי ניזרי: יש אמצעי פיקוח מרחוק

דנית לוי ניזרי:  ניטור

לימור סון הר-מלך: לא, אז צריך להגיד דברים מדויקים

דנה כהן: ברור

דנה כהן:  אני לא אומרת שאין את זה

דנה כהן:  אבל בסופו של דבר, הנה, ראינו ב-26 באוקטובר הייתה תקלה באסדת כריש

דנה כהן:  בסופו של דבר לא היה נציג שיכול היה להגיע לאסדה ולראות מה היה היקף הדליפה ומה קורה שם באמת

דנית לוי ניזרי: לא דליפה

דנית לוי ניזרי:  ככל הידוע לנו לא הייתה דליפה לים

לימור סון הר-מלך: מאיפה המידע הזה?     

אליענה פישלר: אליענה מאנרגי'

אליענה פישלר:  הייתה תקלה טכנית שנמשכה מספר שעות

אליענה פישלר:  תוקנה, טופלה

דנה כהן: אנחנו לא ראינו את הנתונים של מה התקלה

דנה כהן:  יכול להיות שזו הייתה תקלה טכנית והייתה שם דליפה, אני לא יודעת להגיד

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:  גם אני לא שמעתי על זה, בגלל זה זה היה נשמע גם מוזר

דנה כהן: זהו, אז בהקשר הזה אני רק רוצה להגיד שאנחנו מדברים על היערכות לזמן חירום ואנחנו מבינים שהתקופה הזאת היא לא תקופה קצרה

דנה כהן:  וצריך להבין מה התוכנית האסטרטגית של מדינת ישראל

דנה כהן:  האם אנחנו מתכננים להשקיע ולהמשיך לגבות את הגז

דנה כהן:  בסופו של הגז, נפט ופחם הם באים ביחד

דנה כהן:  אנחנו מגבים את הגז בסולר ופחם ונדרשת פה תוכנית אסטרטגית דחופה וחירומית על איך אנחנו מתמודדים עם הדבר הזה לטווח ארוך

דנה כהן:  ובאמת מתוך הבנה שאי אפשר לעבוד על עצמנו יותר, חוסן וביטחון אנרגטי אי אפשר להשיג מהתלות בדלקים וצריך להאיץ בצורה משמעותית את המעבר לאנרגיה מתחדשת ואגירה

דנה כהן:  ואני חושבת שזה משהו שהוועדה הזאת צריכה להתעסק בו הרבה יותר גם בימים האלה

דנה כהן:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך: דרך אגב, זו הסיבה שאנחנו קיימנו את הדיון הזה

לימור סון הר-מלך:  למרות שהכנסת, כמו שאתם יודעים, כמעט ולא מקיימת דיונים בעת הזו, חוץ מדברים שממש קשורים באופן ישיר למלחמה

לימור סון הר-מלך:  חברת אנרג'יאן, אליענה ומורן?     

אליענה פישלר: אין לנו הרבה מה להוסיף

אליענה פישלר:  אסדת כריש פועלת כרגיל, אנחנו בתפוקה מלאה

לימור סון הר-מלך: אוקיי

דנית לוי ניזרי: אולי כבוד יושבת הראש, אני רק ארצה ככה להגיב במילה קטנה לדנה

דנית לוי ניזרי:  אז התקלה המדוברת בכריש ידועה לנו

דנית לוי ניזרי:  אנחנו בוחנים את התחקיר של החברה ובודקים בעצם האם הייתה איזה שהיא פגיעה בסביבה

דנית לוי ניזרי:  אבל זה שלא הגענו פיזית, זה לא אומר שהפיקוח הוא לא יהיה

דנית לוי ניזרי:  חשוב לי להרגיע

דנית לוי ניזרי:  ואנחנו פה

לימור סון הר-מלך: לפרוטוקול לפחות

דנית לוי ניזרי: בדיוק

דנית לוי ניזרי:  לפחות לפרוטוקול

אור משה: רגע, אבל את אמרת לפני כמה זמן שבעצם אתם מתבססים בעיקר על הנתונים של החברות עצמן

דנית לוי ניזרי: פיזית אנחנו לא יכולים להגיע כרגע, נכון

לימור סון הר-מלך: אמרתם שיש לכם גם אמצעים אחרים

דנית לוי ניזרי: יש לנו אמצעים נוספים כמו ניטור מארובות, כמו ניטור הים, ניטור הסביבה בים

דנית לוי ניזרי:  גלאים

דנית לוי ניזרי:  יש המון אמצעים נוספים

דנית לוי ניזרי:  הם לא מספיקים

דנית לוי ניזרי:  אני אומרת את זה והדגשתי את זה

לימור סון הר-מלך: אין טוב ממראה עיניים, מה שנקרא

דנית לוי ניזרי: אבל זה לא שכלום לא נעשה

דנית לוי ניזרי:  תודה

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:  יונת אלקלעי, ארגון ערים לסביבה שרון כרמל, בזום

יונת אלקלעי: אני יונת אלקלעי, מאיגוד ערים שרון כרמל

יונת אלקלעי:  רק לעדכן על אורות רבין, על השימוש בפחם באורות רבין

יונת אלקלעי:  שמיד עם פרוץ המלחמה הודלקו בעצם שלוש הפחמיות מזהמות ביחידות 1 עד 4

יונת אלקלעי:  חוץ מזה, קיבלו עוד הקלות סביבתיות לגבי קצב פריקה מוגבר של פחם ומתן הקלות בפחם עצמו

יונת אלקלעי:  זאת אומרת הם משתמשים כרגע בפחם יותר מזהם

יונת אלקלעי:       ביחידות הגדולות שכן יש לנו סולטנים, אבל רק אחת עובדת ולא השנייה

יונת אלקלעי:  ולא ברור לנו למה ההחלטה הזאת להפעיל את היחידות המזהמות וביחידות שכן יש להם מתקנים רק אחת מהן עובדת

יונת אלקלעי:       רציתי להוסיף שברור שחלק מהחשמל מיוצר באמצעות פחם היום, אז מקל על חלק מהגז בעצם שלא מייצרים על חלק מהגז שאמור להגיע למשק בעצם מוחלף היום בפחם

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  את יודעת להגיד לכמה זמן בעצם השימוש?      

יונת אלקלעי: אני אזכיר שהן בכלל לא היו אמורות לפעול

יונת אלקלעי:  בעת הזו הן כבר לא היו אמורות לפעול בכלל

יונת אלקלעי:  הן אמורות להיות סגורות רק למצב חירום

יונת אלקלעי:  והנה, אנחנו במצב חירום

יונת אלקלעי:  בינתיים 40 יום, כאילו, הן לא הופסקו מהרגע שהן הודלקו הן לא הופסקו

יונת אלקלעי:  יש מידי פעם נפילות של יחידות, אבל הן מודלקות מחדש

יונת אלקלעי:  שגם הנפילות האלה גורמות לזיהום מאוד מאוד גדול

יונת אלקלעי:  אם היחידות האלה הן באמת נצטרך אותן לחירום, כמו שזה נראה כרגע, אנחנו חושבים שאולי יש מקום לבחון עוד פעם את הנושא של התקנת - - - ולא להשאיר אותם ככה בתור יחידות בלי

יונת אלקלעי:  אם אנחנו רואים שבאמת הן יחידות שנצטרך אותן כל כך הרבה לחירום, אז יכול להיות שצריך לשקול להוסיף להם את חירום ולא להתבסס, אמצעי טיפול, סליחה, בפליטות

יונת אלקלעי:  ולא להשאיר אותן כמו שהן נמצאות עכשיו

לימור סון הר-מלך: טוב, תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אני רואה שהוא כרגע לא נוכח, אבל אני הייתי שמחה ורוצה לשמוע את חברת החשמל

לימור סון הר-מלך:       עמותת צלול, ד"ר יובל ארבל, בזום

ד"ר יובל ארבל: צוהריים טובים לכולם

ד"ר יובל ארבל:  אני רוצה להתייחס בקצרה לשתי נקודות שעלו פה ולהוסיף עוד אחת

ד"ר יובל ארבל:  אחד, זה לגבי הפיקוח על האסדות במצב לוחמה

ד"ר יובל ארבל:  אני חושב שחשוב שכולנו נבין שזה לא איזה שהיא פריווילגיה שאפשר לוותר עליה

ד"ר יובל ארבל:  זה חשוב מאוד שיהיה פיקוח שוטף גם על האסדה ושל רגולטור, לא רק מטעם מוסדות הגז

ד"ר יובל ארבל:  אני מתאר לעצמי שיש להם את האנשים שלהם ושיש מכשירי ניטור, אבל צריך לכייל את המכשירים האלו, צריך לבדוק שהם באמת מכוונים נכון, עובדים נכון

ד"ר יובל ארבל:  לא להסתמך רק על המספרים שהם שולחים לכם ממרחק של 80 ק"מ או 10 ק"מ

ד"ר יובל ארבל:  צריך לראות את זה כחלק מהתפעול השוטף ולא לזלזל בזה

ד"ר יובל ארבל:  אסון של זיהום ים יכול לפגוע בנו, במורל הלאומי, לפגוע בנזקים של מאות מיליונים, אפילו מיליארדים במקרים קיצוניים

ד"ר יובל ארבל:  ובטח במצב לחימה אנחנו לא רוצים את זה

ד"ר יובל ארבל:       וזה נוגע לנקודה השנייה שאני רוצה לדבר על זה לתלמ"ת שגם כן נציגת המשרד הזכירה פה

ד"ר יובל ארבל:  שלמעשה המשרד בתת תקצוב ואין בעצם היום, התוכנית הלאומית למוכנות ותגובה לאירוע זיהום ים בשמן, קרי גם קונדנסט

ד"ר יובל ארבל:  החלק הנוזלי שיוצא בזמן ההפקה

ד"ר יובל ארבל:  מחייב בעצם היערכות שבמדינת ישראל עדיין לא קיימת

ד"ר יובל ארבל:  תחנות חירום שצריכות להיות באשקלון וחיפה לא קיימות

ד"ר יובל ארבל:  במקום זה יש מחסני חירום

ד"ר יובל ארבל:  אין מספיק כוח אדם

ד"ר יובל ארבל:  זאת אומר, תקנים שהובטחו לפני שנים, החלטות ממשלה מ-2008, אוקיי? בעצם החלטה מ-1998, עדיין לא מומשו עד היום

ד"ר יובל ארבל:  הצעת החוק בעניין מעוכבת והתקציבים חסרים

ד"ר יובל ארבל:  ואני מודה פה ליו"ר הוועדה שבאמת צוין שצריך לשקול, פשוט בסבב הבא של חלוקת הכספים מהקרן, יהיה גם מימון של החלק הזה של התלמ"ת

ד"ר יובל ארבל:  אני לא חושב מהפיקוח השוטף, זה לא צריך לבוא מהקרן

ד"ר יובל ארבל:  אבל יכול להיות שכן עזרה

ד"ר יובל ארבל:  הפיקוח השוטף צריך לבוא מהתקציב של משרד להגנת סביבה ולאו דווקא מהקרן

ד"ר יובל ארבל:  אבל מאחת מהשתיים זה צריך להיסגר

ד"ר יובל ארבל:       ואי אפשר להשאיר את המצב הזה שאנחנו בחוסר היערכות לזיהום ים בשמן

ד"ר יובל ארבל:  זה לא רק האסדות

ד"ר יובל ארבל:  האסדות זה מקור פוטנציאלי מאוד בעייתי

ד"ר יובל ארבל:  יש לו, בואו נגיד, את המאפיינים שלו שדורשים גם אבטחה כבדה וגם הקונדנסט

ד"ר יובל ארבל:  יש עוד סיכונים מלבד זיהום ים

ד"ר יובל ארבל:  אבל יש לנו כמובן את הסיכונים, בכלל, מנפט ודלקים שמשונעים לארץ

ד"ר יובל ארבל:  עדיין משק התחבורה שלנו כמובן מבוסס דלקים פוסיליים וגם אם סגרו את המסוף באשקלון אז אוניות נפט מגיעות גם לאשדוד וגם לחיפה וגם לאילת

ד"ר יובל ארבל:  ואנחנו חייבים להיות ערוכים לזה

ד"ר יובל ארבל:  אז באותה חבילה התלמ"ת צריכה לתת מענה לכל הדברים האלו והיא לא יכולה לתת מענה כרגע, כי אין תקציב ואין תקנים ואין חקיקה

ד"ר יובל ארבל:  אז זו הנקודה השנייה שרציתי להתייחס אליה

ד"ר יובל ארבל:       בנקודה זו רק עוד דבר אחד לומר, שימו לב לסיכון הגדול שיש לנו עם אסדות הגז, שגם נגיד במקרה של טיווח, מצב לחימה, שקורה זיהום ים בשמן, לא בטוח שאפשר או די ודאי שאי אפשר להפעיל את כל הכלים וכל האפשרויות שלנו למניעת ההתפשטות ומניעה של אותו זיהום

ד"ר יובל ארבל:  זאת אומרת, יש פה הגבלה מאוד חמורה

ד"ר יובל ארבל:  כמו שיש עכשיו, כמו שציינו, להגיע אפילו לפיקוח שוטף

ד"ר יובל ארבל:  אז בטח להוציא כלים נוספים לים בזמן טיווח של האויב

ד"ר יובל ארבל:  וזה בעצם מעלה את הסיכון שיש לנו מאותם גורמים, מאותן אסדות גז

ד"ר יובל ארבל:  ולכן מעלה את החשיבות שלנו, את היתרון של אנרגיות מתחדשות, שקודם כל הן מבוזרות, יותר קשה בעצם לפגוע בהן ובעצם לשתק את מדינת ישראל

ד"ר יובל ארבל:  כמו שאנחנו עולים ועולה פה גם מהדיון, זה לא קרה וטוב שזה לא קרה

ד"ר יובל ארבל:  וצריך באמת לברך על זה שכן הייתה היערכות מוקדמת שזה לא יקרה

ד"ר יובל ארבל:  אבל אנחנו צריכים לחשוב על העתיד

ד"ר יובל ארבל:  איך אנחנו נסמכים פחות על הגז ויותר נסמכים על אנרגיות מתחדשות, מבוזרות, שגם מזהמות פחות

ד"ר יובל ארבל:  אבל גם בעצם מאפשרות לנו ביטחון אנרגטי טוב יותר

ד"ר יובל ארבל:       אני חושב שאני אעצור פה ואת שאר הדיון בדיון הבא, שהם פחות קשורים אולי כרגע למצב הלחימה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  רק אני אומר, התייחסת פה לשלוש נקודות

לימור סון הר-מלך:  אז הנקודה הראשונה היא באמת לא לדיון, אלא זה קשור לסוגיה ביטחונית שאנחנו באמת, אני חושבת שאין לנו מספיק נתונים כדי להתייחס אליה

לימור סון הר-מלך:  ובאמת, הסוגייה השנייה ביחס לתקציב של הקרן לאזרחי ישראל, אז אנחנו בעזרת השם, אני מאמינה כשהתקציב הזה יגיע, אז אנחנו נייעד חלק ממנו לאיזה שהם פרויקטים, דרך אגב, שקשורים למחקר ופיתוח בנושא הזה של הים

לימור סון הר-מלך:  זה הכיוון

ד"ר יובל ארבל: גלאי, בנושא של גילוי למשל מוקדם של הזיהום

ד"ר יובל ארבל:  יש פרויקטים

לימור סון הר-מלך: נדון על זה כשנגיע לגשר נעבור אותו, בעזרת השם

לימור סון הר-מלך:  והנושא השלישי, גם אני חושבת שזה משהו שהוא גם קשור לדיון שהוא צריך להיות פה יותר פנימי ולא, וכרגע אין עליו מספיק נתונים כדי שניתן עליו תשובות

לימור סון הר-מלך:  אבל אני מאמינה שאנחנו גם ננהל דיון כזה

לימור סון הר-מלך:  טוב, תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  תודה

לימור סון הר-מלך:       שמשון, רק שאלה

לימור סון הר-מלך:  לפני מספר דקות הציגה פה מנהלת אגף תשתיות של איגוד ערים לסביבה נתון שאולי אתה תוכל להסביר לנו אותו יותר

לימור סון הר-מלך:  שבעצם היה שימוש נרחב יותר ממה שהוצג כאן באותן תחנות שבשגרה גם לא מפעילים אותם

לימור סון הר-מלך:  היא דיברה על 40 יום שאותן תחנות הופעלו

לימור סון הר-מלך:  אנחנו יודעים שצריך את הזמן בשביל להפעיל אותן, אבל אנחנו נשמח להתייחסות שלך

שמשון ברוקמן: אז כמו שנאמר בפתח הדברים, מי שמפעיל ומי שקובע איזה תחנות תפעלנה, מתי ובאיזה היקף, זה חברת ניהול המערכת נגה

שמשון ברוקמן:  ואכן, עם פרוץ המלחמה נגה דרשה שחברת חשמל תפעיל את התחנות הפחמיות שלה, כדי להיערך למצב שיעצרו את אסדות הגז

שמשון ברוקמן:  ומכיוון שתחנות פחמיות זה לא לחיצת כפתור, זה תהליך יותר ממושך, אז על בסיס ניהול סיכונים חברת חשמל הונחתה להפעיל תחנות פחמיות בהיקף מסוים

שמשון ברוקמן:  והיא פשוט מילאה את ההוראות

לימור סון הר-מלך: הבנתי

לימור סון הר-מלך:  אז אתם בעצם לא אלה שנותנים את ההוראה

לימור סון הר-מלך:  אוקיי

לימור סון הר-מלך:  בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  רק הנתון הזה אולי אתה תוכל רק לומר לנו

לימור סון הר-מלך:  אם הנתון הזה הוא באמת נכון, שבמשך 40 יום אותן תחנות פעלו

שמשון ברוקמן: התחנות פעלו בדיוק לפי ההוראות של מנהל המערכת חברת נגה

שמשון ברוקמן:  היא קובעת במשק החשמל איזה תחנה תייצר באיזה דרך ובאיזה היקף

לימור סון הר-מלך: טוב, תודה רבה

שמשון ברוקמן: בבקשה

לימור סון הר-מלך: טוב, עכשיו חזרנו אליך

לימור סון הר-מלך:  לפני מספר דקות קיבלנו נתונים על ידי מנהלת אגף תשתיות של איגוד ערים לסביבה, על כך שבעצם במהלך כל 40 הימים פעלו תחנות פחמיות, גם כאלו שבשגרה הן לא פועלות, במהלך 40 ימים האלה

לימור סון הר-מלך:  כאילו, אסור שיפעלו

לימור סון הר-מלך:  או שלא?     

אהרן גולדשטיין: ככה, קודם כל, אני קצת מרחיב את היריעה

אהרן גולדשטיין:  כשאנחנו במלחמה, הרי אף אחד לא ידע איך תיראה המלחמה

אהרן גולדשטיין:  אנחנו מבדילים בנגה בין שני מצבים: יש שגרת חירום ויש מצב מלחמתי

אהרן גולדשטיין:  כשנכנסנו למערכת אף אחד לא ידע, אם אתם זוכרים, צה"ל לא נכנס ביום הראשון לעזה

אהרן גולדשטיין:  לקח לו זמן להתארגן

אהרן גולדשטיין:  לא ידענו אם תיפתח חזית צפונית, אם תיפתח חזית פנימית כמו שהיה בשומר חומות

אהרן גולדשטיין:  וכל מצב כזה אנחנו חייבים לוודא שמשק החשמל תקין, עובד ושורד

אהרן גולדשטיין:  תחנות פחמיות לעלות מאפס לוקח לפעמים בין יומיים לשלושה, לפעמים אפילו יותר

אהרן גולדשטיין:  יש הרבה מאוד תקלות במהלך העלאה של תחנות כוח כאלה ואחרות ולכן אנחנו מסכנים את המערכת

אהרן גולדשטיין:       דבר שני, צריך עוד לזכור, שבחודש הזה, עד לפני שבוע למעשה, מזג האוויר, החום, הטמפרטורות היו הרבה יותר גבוהות מעונת המעבר הרגילה

אהרן גולדשטיין:  בעונת מעבר רגילה אנחנו מדברים על צריכה של בסביבות 8,000 מגה וואט

אהרן גולדשטיין:  אנחנו היום נמצאים בסביבות 10,000

אהרן גולדשטיין:  שזה לא מה שציפינו שיהיה בעונה הזאת

אהרן גולדשטיין:  כך שאם את לוקחת את כל הנקודות האלה, גם מלחמה וגם מזג אוויר יחסית חם, וצריכת חשמל גבוהה, אנחנו חייבים לוודא שרידות של המערכת

אהרן גולדשטיין:  ולכן סיכמנו שאנחנו חלק מהיחידות שאסור להן לפעול ואנחנו מאוד משתדלים לא להפעיל אותן במצבים של, בגלל איכות אוויר

אהרן גולדשטיין:  היינו חייבים להפעיל אותן

אהרן גולדשטיין:       אני אגיד עוד נקודה, שחלק גדול מהתחנות האלה נמצא ממש בסמוך לעזה, בדרום

אהרן גולדשטיין:  משיקולים שונים שלא נערב אותם כאן בזום, הכתיבו לנו מעבר מדלק לדלק, על מנת שהתחנות האלה ישרדו באמת

אהרן גולדשטיין:  כל זה ביחד הביא אותנו להפעלה הזאת

אהרן גולדשטיין:  אבל כמו שהראיתי מקודם בנתונים שהבאתי, בסך הכול אנחנו בירידה גדולה מאוד בשימוש בפחם ביחס לשנה שעברה

אהרן גולדשטיין:  ואנחנו ממשיכים לרדת, כי נושא איכות האוויר ואיכות הסביבה מאוד מאוד קרוב גם לליבנו וגם לליבי

אהרן גולדשטיין:  ולכן אנחנו באמת משתדלים כמה שפחות להפעיל תחנות מזהמות

לימור סון הר-מלך: כן

לימור סון הר-מלך:  גם תפקידך הקודם

לימור סון הר-מלך:  מובן

אהרן גולדשטיין: הלב נשאר באותו מקום

לימור סון הר-מלך: אני הייתי קוראת את העלונים האלה שהייתם שולחים לנו מידי חודש

לימור סון הר-מלך:  הייתי קוראת את ההקדמות, אז אני יודעת שזה באמת נושא שקרוב לליבך

לימור סון הר-מלך:  טוב, תודה רבה

אהרן גולדשטיין: רק עוד דבר אחד, נקודה חשובה להגיד

אהרן גולדשטיין:  זו מדינה שתמיד אוהבים לריב

אהרן גולדשטיין:  כל הזמן ההחלטות שלנו אני עושה במשותף עם חברת חשמל

אהרן גולדשטיין:  מי שאחראי, סמנכ"ל ייצור שם יוסי רופא, שאני מאוד מעריך, אני מדבר איתו

אהרן גולדשטיין:  אנחנו מקבלים החלטות ביחד

אהרן גולדשטיין:  לפעמים בקשה שלי, לפעמים בקשה שלו

אהרן גולדשטיין:  נכון שאנחנו מנהל המערכת ואנחנו מנחים והיכולת שלנו באמת לקבוע דברים, אבל אנחנו עושים את הכול במשא ומתן ובדיבור, למרות שאנחנו מנהל המערכת

אהרן גולדשטיין:  ואני חושב שככה זה צריך לעבוד וככה זה עובד מצוין

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  תודה

אהרן גולדשטיין: תודה

לימור סון הר-מלך: טוב, ירדן ישראלי איתנו בזום, מחאת הנוער למען האקלים

ירדן ישראלי: אוקיי, תודה

ירדן ישראלי:  שלום, אז אני ירדן ישראלי, ממחאת הנוער למען האקלים

ירדן ישראלי:  אני אעשה את זה קצר

ירדן ישראלי:  גם נראה לי בזמן אחר אולי ראוי לעשות באמת דיון בכלל על כל הפיקוח על פליטות מתאן מאסדות גז ומכל מערך ההפקה של הגז ואסדות ועד פחני, כי יש עם זה המון בעיות

ירדן ישראלי:  זה לא באמת רלוונטי לעכשיו

ירדן ישראלי:       וגם אני רוצה לשאול, אני לא יודעת אם יש כאן נציג מהאוצר או מישהו שיודע, האם היה איזה שהוא חיוב של החברות גז בחוזה שבמקרה של באמת אובדן הכנסות או רווחים המדינה לא תצטרך לפצות את החברות, כי זה באמת משהו שהם היו צריכים לקחת בחשבון

ירדן ישראלי:  זה הכול

לימור סון הר-מלך: זהו ירדן?      

קריאה: היא הפנתה שאלה

ירדן ישראלי: נכון

ירדן ישראלי:  אני אשמח מאוד לקבל תשובה פשוט על השאלה שלי

ירדן ישראלי:  כי אנחנו יודעים, היה דיון בבית משפט על תביעות נזיקין מהמדינה בעקבות אובדן של הכנסה

ירדן ישראלי:  ואמרו שם שהתובע צריך לבטח

לימור סון הר-מלך: אנחנו נבדוק את העניין הזה

ירדן ישראלי: אוקיי

ירדן ישראלי:  אין כאן נציגים שיוכלו לענות מהאוצר?     

לימור סון הר-מלך: לא, אין לנו נציג של משרד האוצר

לימור סון הר-מלך:  טוב, בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:       סיכום הישיבה: 1

לימור סון הר-מלך:  בחנו היום את השפעות המלחמה על אספקת הגז הטבעי ומשק החשמל ובכלל זאת את ההשלכות הכלכליות והמשקיות של סגירת מאגר תמר על משק החשמל, על הכנסות המדינה ועל הכנסות הקרן

לימור סון הר-מלך:  ביחס לקרן מדובר למעשה בדחייה של ההכנסות

לימור סון הר-מלך:  עוד דובר במהלך הדיון על עניין ייצוא הגז בצל המלחמה וכן נושא אחסון הגז הטבעי

לימור סון הר-מלך:       2

לימור סון הר-מלך:  הוועדה מבקשת ממשרד האנרגיה להכין תוכנית מסודרת לניהול הגז הטבעי בשעת חירום, אשר תמנע מהם את הצעדים להסטת הגז במחירים מקומיים המיועד לייצוא לטובת המשק המקומי, ככל שיעלה צורך כזה

לימור סון הר-מלך:  עד כה ראינו שכריש ולוויתן ביצעו צעדים בנושא באופן עצמאי וחשוב שהרגולטור יפקח וגם יוודא שהדברים מתבצעים במהירות הנדרשת

לימור סון הר-מלך:       3

לימור סון הר-מלך:  ביחס לאחסון הגז הטבעי הוועדה מעודדת וקוראת, במיוחד בתקופה זו, לבדוק מה ניתן לעשות בנושא של אחסון גז טבעי, תוך גיבוש תוכנית בעניין

לימור סון הר-מלך:       4

לימור סון הר-מלך:  עוד חשוב להמשיך ולחקור ולבדוק את השילוב של אנרגיות מתחדשות שונות שכבר חלקם עלו פה, אבל אנחנו ממש נשמח אם תהיה איזה שהיא תוכנית מסודרת

לימור סון הר-מלך:  לפחות שנוכל לראות מה היעד כמענה למצב של השבתת האסדות

לימור סון הר-מלך:       5

לימור סון הר-מלך:  כמו כן הוועדה מבקשת לקבל את הנתונים מחברת הגז ביחס לבקשה לפיצוי כספי בתקופת ההשבתה של מאגר תמר

לימור סון הר-מלך:       תודה רבה לכם, לכל המשתתפים

לימור סון הר-מלך:  ושיהיו לנו בשורות טובות בעזרת השם