ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 242, 2023-11-14 00:00

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו עצרנו בנושא של החקלאות, מסלול חקלאות

חמד עמאר: מסלול חקלאות, 3, נכון?     

משה גפני: כן

צביקה כהן: אפשר אולי להגיד כמה מילים לפני?     

משה גפני: בבקשה, תגיד

צביקה כהן: צביקה כהן, משרד החקלאות

צביקה כהן:  מה שקורה בתקנות האלה, אם תשימו לב כרגע חוץ מלהביא את המסלול האדום בחקלאות מ-7 עד 20, שגם על זה אני רוצה להגיד מילה אחר כך, חוץ מזה אין פה כלום לחקלאות, למה? כי ב-20 עד 40 החקלאות לא מקבלת מחזורים, הוציאו אותם החוצה וזה כמו תמיד לכאורה

צביקה כהן:  ב-20 עד 40 כרגע בנייר הזה אין כלום

צביקה כהן:  אנחנו מתווכחים על איזה מסלול שאנחנו המצאנו פעם והוא לא קיים בנייר הזה

צביקה כהן:  אנחנו מתווכחים על המקדם ביחד עם האוצר אבל אין לו שום תזכורת בנייר הזה

צביקה כהן:  זה לא מתאים לכל הדיונים שעשינו בוועדת הכלכלה, שסגרנו שב-20 עד 40 יהיה מסלול ירוק, טוב לחקלאים בלי קשר למה שקורה ב-40 למעלה

צביקה כהן:  זה הדבר הראשון

אלון שוסטר: זה לאיזה טווחים?     

צביקה כהן: זה 20 עד 40

צביקה כהן:  לחקלאות כרגע אין בנייר הזה שום דבר

צביקה כהן:  יש לנו מסלול מוצע, מסלול שכר עובדים

צביקה כהן:  יש לנו ויכוח על המקדם שתיכף נדבר עליו

צביקה כהן:  אין פה מה להקריא כי הוא לא קיים

צביקה כהן:       לגבי המסלול האדום שיש לנו מ-7 עד 20 אני רוצה לשאול שתי שאלות: שאלה ראשונה, אני מבין שהתקנות פה הן רק לחודש אוקטובר, אבל כשיהיו נזקים בעגבניות גם בחודש ינואר בגלל שלא שתלו ולא כלום, זה סגור

גל ברנס: זה נזק מצטבר

גל ברנס:  הנזק נוצר באוקטובר

גל ברנס:  באדום זה כל הנזקים

צביקה כהן: אם בן אדם לא שתל בנובמבר, החבר'ה שותלים כל שבועיים, אז הוא לא יקבל כסף?      

אלון שוסטר: תבוא בפברואר, מה קרה? זה מה שאתם אומרים, חבר'ה

אלון שוסטר:  הנזק נגרם כרגע, בשבועות האלו בנובמבר

משה גפני: שנייה, עם כל הכבוד, שיסביר קודם

משה גפני:  אל תענה לו עכשיו

צביקה כהן: תיראו, החקלאות עובדת, לפחות בסיפור של בתי צמיחה כל שבועיים שותלים

צביקה כהן:  ברור לכם שמנסים בעוטף לקטוף, לא רק בעוטף, עד 20 מנסים לקטוף עם מתנדבים אבל לא שותלים עם מתנדבים, זאת אומרת לא שותלים בנובמבר

צביקה כהן:  אני מקווה שישתלו בדצמבר אבל גם בדצמבר לא ישתלו אולי

צביקה כהן:  גם החורף שלנו ייראה בלי עגבניות, אז אם האדום הוא רק אדום ורדרד, אז זה לא מתאים

גל ברנס: בגלל שהנזק נוצר היום, גם נזקים שיהיו בהמשך יהיו קשורים לדבר הזה

משה גפני: צביקה, אתה אמרת לי שצריך לעבוד על זה שזה יהיה עד 20

משה גפני:  על זה עבדנו

משה גפני:  אתה עושה מזה כלום עכשיו?      

צביקה כהן: חס ושלום

משה גפני: עם כל הכבוד, לא נעשה כלום?      

צביקה כהן: אמרתי שמ-20 עד 40 לא נעשה כלום בתקנות

משה גפני: מ-20 עד 40 יש בעיה של המקדם

צביקה כהן: נכון

משה גפני: כמה אתם מבקשים?     

צביקה כהן: 1

צביקה כהן: 6

משה גפני: כמה אתם מוכנים לתת להם?          

יוראי מצלאוי: זה לא שאלה של מוכנים

יוראי מצלאוי:  יש פה שאלה מקצועית

יוראי מצלאוי:  השאלה הזאת כבר הוכרעה בעבר בתקנות

ולדימיר בליאק: אבל שאלה מקצועית בסוף מסתכמת במספר

משה גפני: רק רגע, אפשר לדעת כמה אתם מוכנים לתת מקדם?      

יוראי מצלאוי: היה תקנות בעבר שכבר דנו בשאלה הזאת ול-20 עד 40 הוועדה החליטה על 0

יוראי מצלאוי: 8

משה גפני: יפה

צביקה כהן: אדוני כבוד היושב-ראש, ה-0

צביקה כהן: 8 היה ב"שומר חומות" ב-20 עד 40

משה גפני: אבל זה לא מעניין אותי כבר

צביקה כהן: האם זה שווה אותו דבר?     

משה גפני: זה בסדר

משה גפני:  אתם מציעים 0

משה גפני: 8, נכון?     

שגית אפק: שהיה במבצע של שלושה ימים, נכון?     

קריאה: לא, ב"שומר חומות"

שגית אפק: לא כמו ב"מגן וחץ"?     

צביקה כהן: "מגן וחץ" לא היה נזק מעל 20

אלון שוסטר: חבר'ה, אל תשוו לי עגבניות למלפפונים

אלון שוסטר:  מה הקשר בכלל? המגן ולא יודע מה, שלושה-ארבעה ימים, שבוע, מה זה בכלל קשור? משביתים פה חקלאות חודשיים

אלון שוסטר:  אין עובדים

כפיר בטט: אבל אנחנו מדברים על חודש

אלון שוסטר: לא, אתה מדבר על חודש

אלון שוסטר:  אתה צריך לדבר על שלושה חודשים

אלון שוסטר:  החקלאות נהרסת, אין עובדים

אלון שוסטר:  מה זאת אומרת? אתה מחליט לדבר על חודש

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אתם מסכימים ל-0

משה גפני: 8

משה גפני:  הם מבקשים 1

משה גפני: 6, נכון?      

צביקה כהן: כן, נכון

משה גפני: אני מציע פשרה, 1

משה גפני: 25

צביקה כהן: לא לוקח

משה גפני: נכון זה חצי?     

קריאה: 1

קריאה: 2 זה חצי

ינון אזולאי: 1

ינון אזולאי: 4

ינון אזולאי:  מה זה 1

ינון אזולאי: 2? הרב גפני, 1

ינון אזולאי: 4

ולדימיר בליאק: אבל פשרה 1

ולדימיר בליאק: 25 אתה מעגל ל-1

ולדימיר בליאק: 3

גלעד קריב: אנחנו מציעים פשרה בין הפשרה של גפני לבין ה-1

גלעד קריב: 6

ולדימיר בליאק: 1

ולדימיר בליאק: 3

אלון שוסטר: גפני, לא פחות מ-1

אלון שוסטר: 4

אלון שוסטר:  זה פשוט לא הגיוני

אלון שוסטר:  המסחרה הזאת לא הגיונית

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אנחנו הולכים על 1

משה גפני: 3

משה גפני:  להמשיך הלאה

דוד ביטן: רגע, קודם כל המתווה של החקלאות נסגר מול האוצר אחד לאחד

דוד ביטן:  מה שאני מבקש, שכל מה שוועדת כלכלה החליטה במתווה לחקלאות שיהיה בפנים

דוד ביטן:  נכון שבין 20 ל-40 החלטנו שיהיה מתווה ירוק יותר והם צריכים לסכם את זה

קריאה: זה מסוכם עכשיו

דוד ביטן: זה נתון בוויכוח, אין לי בעיה

דוד ביטן:  אני רק אומר באופן כללי

משה גפני: יש בעיה עם מה שסיכמתם?     

דוד ביטן: אין שום בעיה

דוד ביטן:  מה שסוכם, סוכם

כפיר בטט: הגענו לסיכום באמת גם על ה-0 עד 20 וגם אצל ועדת כלכלה על כל הארץ

כפיר בטט:  אגב, חבר הכנסת שוסטר, בכל הארץ יש מתווה מועדף לחקלאות מכל שאר הסקטורים

אלון שוסטר: לחודש

כפיר בטט: המתווה הכללי מתייחס לחקלאות יותר מאשר - - - בכל שאר העסקים בישראל, חקלאות פה

משה גפני: טוב מאוד

כפיר בטט: היה פה סוגיה עכשיו שנידונה ברמה המקצועית לגבי מה המקדם

כפיר בטט:  אנחנו לא חושבים ש-1

כפיר בטט: 3 זה המקדם הנכון

דוד ביטן: מה שאני אומר לכל חברי הכנסת, מה שסוכם, סוכם

דוד ביטן:  כמו שהם לא יבואו עכשיו להפחית, אנחנו גם לא נוסיף

דוד ביטן:  זה אחד

דוד ביטן:       שניים, יש בעיה שכתבנו אותה במפורש לגבי מרחבים שגם ב-20 ק"מ יש להם נדמה לי שלושה יישובים שהם בתוך ה-20

צביקה כהן: זה בפנים

משה גפני: בתפרח

דוד ביטן: כן, יש שלושה, צריך לדאוג שהם יכנסו בפנים

משה גפני: הם בפנים

דוד ביטן: בסדר

דוד ביטן:  דבר נוסף, זה נכון שהופתעתי מזה שמדברים רק על אוקטובר מכיוון שבסופו של דבר בחקלאות אין חודש אוקטובר

דוד ביטן:  הנזק הוא תמיד נגרר לחודשים - - -     

משה גפני: אז הוא ענה על זה

דוד ביטן: כן, ראיתי

דוד ביטן:  אם תהיה התחייבות בעניין הזה, אז מקובל עליי, אין לי בעיה

גדי ירקוני: איזה התחייבות? עלינו זה לא מקובל

גדי ירקוני:  סגרנו אצלך משהו בוועדה, שזה יהיה שנה וחודשיים

גדי ירקוני:  מה חודש? זה צחוק

דוד ביטן: מי דיבר על שנה וחודשיים?     

משה גפני: נדבר על זה

משה גפני:  זה לא הדיון עכשיו

דוד ביטן: גדי, אתה לא מבין מה שאמרתי

דוד ביטן:  מה שאני מתכוון, שתהיה התחייבות

דוד ביטן:  הרי אם עכשיו יסגרו באוקטובר ובעוד שבוע יביאו את נובמבר, אז אין לי בעיה

דוד ביטן:  אני מבין שהבעיה עם משהו רוחבי שרוצים רק אוקטובר כרגע, אז אני אומר, מה שהתחייבו לנו יקיימו

דוד ביטן:  מה אכפת לי שיקיימו את זה עכשיו לאוקטובר ועוד שבוע יקיימו לנובמבר? זאת הבעיה שלי? שתהיה רק התחייבות בעניין הזה

משה גפני: מאה אחוז

אלון שוסטר: להתחייבות הזאת אני רוצה לחדד, להסתכל בעיניים היפות שלכם ולומר שאני מת מפחד כלכלי ובהקשר הזה גם לאומי שתתחיל מלחמה בצפון, זה חשש אחד, ותשכחו ותנצלו מקצועית את הבוקה ומבולקה והדרום יופקר לפחות בקטע החקלאי, ומה שאתם אומרים עכשיו יימשך, פשוט לא יימשך

אלון שוסטר:  זה יבלע ברעש הגדול

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אני רק מודיע ואני הוכחתי את זה בעבר, יש כאן ועדה

משה גפני:  הוועדה הזאת עומדת על המשמר

משה גפני:  עם כל הכבוד, אנחנו מקווים שהמלחמה תסתיים

משה גפני:  אם חס וחלילה לא, אנחנו נמצאים

ולדימיר בליאק: גם בכל הרעש הזה אנחנו עומדים על המשמר

משה גפני: אז ייגרם הרבה נזקים

משה גפני:  צריך גם לדבר על זה

אלון שוסטר: גפני, אני רוצה שיהיה רשום מה שיושב-ראש ועדת הכלכלה אמר, שאם זה ממשיך בנובמבר, זה ממשיך, אותו דבר אוטומטית

משה גפני: אני אשמע מהם

משה גפני:  אני רוצה את ההתחייבות כאן

אלון שוסטר: בדיוק

משה גפני: הלאה

צביקה כהן: רק הערה לחבר הכנסת ביתן

צביקה כהן:  תקשיב, ההתחייבות של אמיר דהן היא רק ל-0–20, לאדום חקלאות

צביקה כהן:  זה בסדר גמור

צביקה כהן:  זה ההתחייבות

צביקה כהן:  כל עוד הוחלט פה שזה רק אוקטובר, אז מה שגפני סגר על ה-1

צביקה כהן: 3 זה רק אוקטובר

דוד ביטן: לא, אמרתי שתהיה פה התחייבות של האוצר שמה שסוכם, אם צריך לגרור את זה לחודשים הבאים, ייגרר לחודשים הבאים

שגית אפק: הבקשה של הוועדה גם מאתמול וגם היום ביחס לכל המסלולים, כל דבר שייסגר בסופו של דבר לגבי אוקטובר, כשתביאו את התקנות יחול מבחינת המסלולים גם על נובמבר, זאת אומרת שהתקנות שתביאו לחודש נובמבר, יתכן שיהיו בהן שינויים בגלל הנחיות פיקוד העורף

שגית אפק:  יתכן שיתווספו יישובים או יוסרו יישובים וכיוצא בזה, אבל מבחינת המסלולים, המסלולים יהיו זהים למסלולים שהוועדה מתאמת אתכם עכשיו

כפיר בטט: על זה אני מוכן להתחייב, שמה שלא יהיה בנובמבר - - -      

משה גפני: מה זה אתה מוכן? אם אתה לא מתחייב, אני עושה את זה גם לנובמבר

כפיר בטט: אתם ביקשתם עכשיו התחייבות

כפיר בטט:  עד שאני אומר כן, גם על זה אתה צועק עליי?      

משה גפני: אתה מתחייב, לא מוכן להתחייב

משה גפני:  אתה לא מתנדב

חמד עמאר: אנחנו לא בהתחלת נובמבר ולא באמצע אוקטובר

חמד עמאר:  אנחנו באמצע נובמבר

חמד עמאר:  על מה להתחייב על נובמבר?      

כפיר בטט: אני יכול להשלים?     

משה גפני: בטח

כפיר בטט: הנני מתחייב שמה שאנחנו לא נביא על חודש נובמבר, מה שלא נסגור זה יהיה את אותו מסלולים לפי זה

שגית אפק: לא פחות מזה

כפיר בטט: לא פחות מזה לעניין המסלולים, אבל כמו שגבירתי היועצת המשפטית אמרה, אנחנו לא מתחייבים עכשיו לאיזה יישובים יהיו ומה יהיה, והכול בהתאם להוראות פיקוד העורף

שגית אפק: בסדר, זה ברור

כפיר בטט: זה ברור לכולם

משה גפני: בבקשה

שולמית אלוני: אנחנו עצרנו אתמול בפסקה 3 שעוסקת במסלול חקלאות, אחרי הגדרת תשומות שוטפות בשנה הקודמת

שולמית אלוני:  ישי

ישי פרלמן: 	(3) מסלול חקלאות, ובלבד שהנזק אירע לגידולים חקלאיים באזור הכולל את היישובים –      

ישי פרלמן: פה אנחנו רוצים בשביל אחידות עם פסקה (1) –      

ישי פרלמן: 	את היישובים והאזורים המפורטים בתוספת השלישית – ושהניזוק שילם את שכר 			העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני;     לעניין זה –      

צביקה כהן: פה יש לי הערה

צביקה כהן:  שים לב שהרבה עובדים זרים ברחו ולכן "שילם את שכרו" זה לא יכול להיות תנאי לקבל כסף כי אם העובדים ברחו והוא לא שילם להם, אז צריך להסתכל על זה

מירב כהן: צריך למי שהעובדים נמצאים, שהוא ישלם, לא למי שברח

מירב כהן:  אין דרישה לשלם למי שלא נמצא

אליהו (אלי) רביבו: אני לא מקבל את האמרה הזאת

אליהו (אלי) רביבו:  גם מי שעזב בעידוד הממשלה, צריך לשלם את שכרו

אליהו (אלי) רביבו:  בואו נבהיר את זה

אליהו (אלי) רביבו:  קודם כל אנחנו נאבקים בזה

אליהו (אלי) רביבו:  שלשום נפגשתי בין היתר בנושא הזה עם השגרירה

אליהו (אלי) רביבו:  מה שאני מבקש, רגע לדייק את מה שאתה אמרת, שלא ישתמע מכך שמי שעזב, לא משלמים לו

אליהו (אלי) רביבו:  גם מי שעזב, המעסיק חותר לשלם לו

דוד ביטן: יש בעיה

דוד ביטן:  כולם מגישים תביעות משפטיות

דוד ביטן:  אתה מצפה שישלמו את התביעות כדי לקבל את הפיצוי?      

אליהו (אלי) רביבו: לא, לא

דוד ביטן: אם יש תביעה ויש מחלוקת על התביעה, אז לא צריכים לשלם

אליהו (אלי) רביבו: אמיר, תבהיר בבקשה בדבריך שאתה לא מתכוון חלילה לכך שמי שעזב וחייבים לו כסף, לא משלמים לו

מירב כהן: אני מדבר על עובד תאילנדי שעזב את הארץ, לתקופה שהוא עזב אין דרישה לשלם לו כי הוא לא נמצא בארץ

אליהו (אלי) רביבו: אני לא מדבר על התקופה שהוא עזב

צביקה כהן: לא, לא, בואו אני אסביר, חבר'ה

צביקה כהן:  מס רכוש בצדק רוצים לתת פיצוי לניזוקים רק אם הם שילמו שכר לעובדים שלהם

צביקה כהן:  לא אחורה, קדימה

דוד ביטן: אבל יש תביעות משפטיות שעכשיו מכינים לכולם

דוד ביטן:  מה יהיה עם זה? צריך לכתוב, רק אם זה לא במחלוקת

צביקה כהן: ברור שעובד שעובד במלחמה כמובן שצריך לקבל כסף, אחרת הוא לא יקבל ממס רכוש

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו מדברים על כך שעובד שעבד לפני המלחמה וברח, והמעסיק חייב לו כסף, הוא חותר לשלם לו

יצחק פינדרוס: אבל מדברים על אוקטובר

אליהו (אלי) רביבו: אני מדבר על אוקטובר

יצחק פינדרוס: אוקטובר הוא ברח

אליהו (אלי) רביבו: לא, ב-7 באוקטובר הוא ברח והכסף שהוא צריך לשלם לו - - -     

יצחק פינדרוס: הוא ישלם לו

אליהו (אלי) רביבו: זהו, זה מה שאני רוצה להבהיר, כי מדבריו היה ניתן לפרש את זה אחרת

משה גפני: דקה, דקה

משה גפני:  אנחנו מדברים על זה שאדם לא משלם את השכר של העובד שלו ואז הוא מנוע מלקבל את הסיוע

משה גפני:  אנחנו מדברים על קבוצה שהקבוצה הזאת לא כאן

משה גפני:  היא לא נמצאת, היא לא הייתה כאן, ואז עלול להיות מצב שבו אותם עובדים, מכיוון שהם לא קיבלו שכר והם לא כאן, זה ימנע ממנו מלקבל את הסיוע

משה גפני:  אני מבקש שיהיה ניסוח שהניסוח יחריג אותם, לא שאנחנו לא רוצים לתת להם

משה גפני:  רוצים לתת להם

מירב כהן: הניסוח הזה ייצור בעיות לחקלאים, אני חייב להגיד

מירב כהן:  עכשיו אני מבין שיש תאילנדים שתובעים על זה שהם עזבו את הארץ, על התקופה הזאת

מירב כהן:  מה שיקרה במצב הזה, והם יקראו את הפרוטוקול, עורכי הדין שלהם, ויגידו, אותו חקלאי מקבל על התאילנדי כסף

מירב כהן:  זה יוצא 12,500 שקל בחודש, אז הוא יגיד, הנה, החקלאי קיבל

דוד ביטן: אבל התביעות הן לא על השכר, הן על דברים אחרים

מירב כהן: כן, אבל הם יתבעו גם על זה שהם עזבו את הארץ וגם על השכר

משה גפני: איך אתה פותר את הבעיה הזאת?      

יצחק פינדרוס: אמיר צודק, צריך למצוא פתרון

יצחק פינדרוס:  זה לא בשליפה

ולדימיר בליאק: צריך למצוא החרגה בתוך ההחרגה

אליהו (אלי) רביבו: אמיר, יש לי רעיון, עוד מעט אני אספק לך

אליהו (אלי) רביבו:  לא נעכב עכשיו את הדיון

אליהו (אלי) רביבו:  יש לי פתרון, אני אספק לך אותו עוד מעט

משה גפני: מה שאנחנו מסכמים, צריך למצוא לעניין הזה פתרון ולנסח את זה באופן כזה שלא נפתח פתח שכתוצאה מזה החקלאי לא יקבל את הסיוע

שגית אפק: ככל שלא הייתה מניעה אובייקטיבית מלשלם את שכרו בעד יום ההיעדרות, הניזוק שילם את שכר העבודה היומי לעובד

שגית אפק:  זה מה שצריך פחות או יותר לעשות, אבל נדבר על זה אחרי זה

משה גפני: בסדר, צריך למצוא את הניסוח

שגית אפק: אז אמרתי את הניסוח

שגית אפק:  אם אין מניעה אובייקטיבית לשלם את השכר שלו בעד יום ההיעדרות

משה גפני: הלאה

ישי פרלמן: לעניין זה –      	"יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" – כהגדרתו בפסקה (1) להגדרה "שווי של נזק 			עקיף";     	"שכר העבודה היומי" – כהגדרתו בפסקה (4) להגדרה "שווי של נזק עקיף", כנוסחה ערב 		תחילתן 	של תקנות מס רכוש וקרן פיצויים (תשלום פיצויים) (נזק מלחמה ונזק עקיף) 		(חרבות ברזל) (הוראת שעה), התשפ"ד-2023; ואולם, לעניין זה ייקראו את ההגדרה 			"השכר המרבי" שבפסקה (4) האמורה כאילו במקום "25" בא "22";     

ישי פרלמן: פה זה בעצם סעיף שאומר שצריך לשלם את השכר לעובדים, כמו שדיברו על זה קודם

ישי פרלמן:  יש מגבלה מקסימלית, כלומר לא צריך לשלם את השכר אם השכר של העובד הוא מאוד גבוה

ישי פרלמן:  בגלל שיש היום עובדים עם 22 ימי עבודה ולא 25 ימי עבודה, אז זה בעצם מייצר את השכר המרבי בצורה יותר מדויקת, שזה נעשה גם ב"מגן וחץ"

ישי פרלמן:       	"מסלול חקלאות" – הנזק הממשי, והכול לא יותר מ-3,000,000 שקלים חדשים

ישי פרלמן: הנזק הממשי זה בעצם מסלול אדום

ישי פרלמן:  זה אומר שאתה צריך לשלם את כל הנזק שנגרם

קריאה: זה לחודש?     

קריאה: לחודש, כן

ולדימיר בליאק: זה בעצם לשלושה שבועות של אוקטובר

שגית אפק: לתקופת התקנות

גדי ירקוני: גפני, אתה אמרת שזה יהיה רשום לחודש

גדי ירקוני:  הפשרה הייתה לחודש

מירב כהן: כל החקיקה היא לאוקטובר

שגית אפק: כל התקופה של התקנות

תמיר עידאן: איך מכמתים נזק לחודש בחקלאות? תסבירו לנו שנבין

תמיר עידאן:  גידול לוקח חצי שנה

תמיר עידאן:  איך בחודש אפשר להגיד מה הנזק?      

ירון גינדי: תמיר, הוא לא לחודש

ירון גינדי:  בא החקלאי ואומר, עכשיו יש לי נזק כי אני נמצא בשורה החמישית של העגבניות והכול נשרף, ואני לא אצליח לקטוף

ירון גינדי:  הנזק הוא עתידי

ירון גינדי:  הרי הוא אמור למכור את זה

ירון גינדי:  את כל הנזק הזה, אך לא יותר מ-3,000,000 שקלים

תמיר עידאן: אז זה לא לחודש

תמיר עידאן:  זה סך הכול נזק 3,000,000 שקלים

תמיר עידאן:  אתם אמרתם לחודש עכשיו

שגית אפק: התקנות הן לתקופה של חודש

קריאה: אמיר, אמרנו לחודש בגלל שבדקנו עם החקלאים הגדולים

קריאה:       (מדברים ביחד)     

משה גפני: איך אפשר לנהל ככה ישיבה? באמת אי אפשר

משה גפני:  אליהו, אני לא יכול לנהל את הישיבה

משה גפני:  דוד, אי אפשר ככה

משה גפני:  אני מבקש את ההקשבה שלכם

משה גפני:  אמיר, חקלאי, היה לו נזק בנובמבר, עד 3,000,000 שקלים, הוא מקבל את הפיצוי

משה גפני:  אחרי זה היה לו עוד נזק שהוא הוכיח

משה גפני:  הוא לא קשור לנזק הזה

מירב כהן: החקלאי היום יכול להגיש תביעה אחת על נזק שנוצר לו באוקטובר והוא נזק מתמשך קדימה

מירב כהן:  כמו שאמרתי, אותן עגבניות, הנזק גם עתידי

מירב כהן:  הוא גם לא הצליח לשתול עכשיו

מירב כהן:  זה נזק אחד עליו יש 3,000,000 שקלים

מירב כהן:  אין מעבר לזה

מירב כהן:  זה לא אומר שכל חודש הוא יוכיח עוד נזק - - -      

ולדימיר בליאק: ואם יש לו נזק שנוצר בנובמבר?      

שגית אפק: אבל אם יש לו נזק של גידול אחר?      

מירב כהן: אם יהיה תקנות נוספות והתקופה תוארך בעוד חודש, אז יהיה לו אפשרות עוד 3,000,000 - - -      

משה גפני: את התקנות עשינו לאוקטובר

משה גפני:  עד 3,000,000 שקלים הוא מקבל את הסיוע, את הפיצוי

משה גפני:  מה קורה כשאנחנו מאריכים את זה לנובמבר?      

מירב כהן: החקלאי הגיש את התביעה על חודש אוקטובר

מירב כהן:  בנובמבר הוא הגיש את התביעה, כימת בתוכה נזקים שנוצרו באוקטובר והם מתפרסים לתקופה יותר ארוכה

מירב כהן:  הא מכמת את זה בתביעה אחת

מירב כהן:  התביעה הזאת, יש לה תקרה של 3,000,000

מירב כהן:  במידה והתקופה תהיה מוארכת לעוד חודש וייגרמו לו נזקים שנוצרו בנובמבר ובעקבותיהם יש נזק עקיף נוסף, לא קשור לאוקטובר כי אוקטובר הוא כבר קיבל, אז יהיה לו - - -      

משה גפני: אז זה כל חודש

אליהו (אלי) רביבו: גובה הפיצוי הוא תלוי התקנות הרלוונטי לאותו חודש קלנדרי

אליהו (אלי) רביבו:  פשוט

שלום דנינו: אני מבקש להעיר משהו

שלום דנינו:  מה שאני מבין מהאוצר זה הדברים הבאים: האמת היא שהנזק שהחקלאי יציג על אוקטובר זה באמת אותם אובדן הכנסות עתידיות שהוא לא יקטוף והוא לא יביא, אז זה תביעה אחת

שלום דנינו:  יש חקלאים שהמשק שלהם קצת יותר גדול

שלום דנינו:  אתם בעצם אומרים, סך הכול תביעה שהוא יכול להגיש זה 3,000,000

שלום דנינו:  זה מה שמפריע לי

שלום דנינו:       (מדברים ביחד)     

משה גפני: גדי, בבקשה

גדי ירקוני: תנו לי רגע להסביר לכם משהו בחקלאות, למה זה לא טוב

משה גפני: לא טוב מה?      

גדי ירקוני: מה שאמיר הציע, שלושה חודשים, תקשיבו, גידלו אבוקדו, סתם דוגמא

גדי ירקוני:  יכול להיות הרבה גידולים

גדי ירקוני:  באוקטובר בדיוק הגיע הקטיף

גדי ירקוני:  למשק גדול זה עובר את ה-3,000,000 רק האבוקדו בגלל שהוא גידל כל השנה

גדי ירקוני:  בחודש אחד הוא קוטף את זה

גדי ירקוני:  זה לא הכול כמו עגבניות

גדי ירקוני:  בעגבניות גם אני לא בטוח שהחקלאי יוכל לתת כל חודש

גדי ירקוני:  חקלאי שיש לו תזרים הגיוני ויתנו לו מקדמה, יגיד למס רכוש וזה גם מס רכוש יגיד לו, אני מכיר אותם, בוא נחכה לסוף הגידול, אז בסוף הגידול של 100 דונם על עגבניות מגיע באפריל ל-10,000,000 שקל

גדי ירקוני:  צריך להגיד שזה לחודש

גדי ירקוני:  אני בדקתי עם הגד"שים

גדי ירקוני:  זה היה בוועדת הכלכלה והסכמנו על זה

שגית אפק: זה לא מה שסוכם?     

אלון שוסטר: בוועדת הכלכלה סוכם 3,000,000 לחודש

אלון שוסטר:  חד משמעי זה הסיכום

משה גפני: דוד, תגיד

דוד ביטן: אני אסביר

דוד ביטן:  ועדת הכלכלה בהתחלה החליטה שאין מגבלה

דוד ביטן:  בהתחלה הם כתבו 2

דוד ביטן: 5 מיליון

דוד ביטן:  החלטנו שאין מגבלה מהסיבה הפשוטה, אם זה אדום אז זה אדום עד הסוף

דוד ביטן:  אי אפשר לבוא ולהגיד, פה זה אדום אבל זה מוגבל בסכום, לכן החלטנו שאין מגבלה

דוד ביטן:  בא האוצר ואמר שזה שווה הרבה מאוד כסף, לא בחקלאות אלא מכיוון שיש מפעלים שנמצאים בעוטף נגיד ואצלם זה הפסדים של מיליארדים יכול להיות, חצי מיליארד, 200 מיליון, אז אי אפשר לבוא ולא להגביל

דוד ביטן:  קיבלנו את הטענה הזאת לא בגלל החקלאות, אבל היה ברור שלגבי החקלאות ה-3,000,000 מיליון הוא לכל חודש

דוד ביטן:  אין על זה ויכוח בכלל

דוד ביטן:  זה לא סכומים אדירים

דוד ביטן:  זה לא כמו תעשייה ששם בדיוק העניין, כי אתה לא יכול להבדיל בין תעשייה לחקלאות בטווח העוטף נגיד

שגית אפק: אבל הכוונה הייתה ב-3,000,000 מיליון לחודש, שבחודש הבא הוא יוכל לתבוע על אותו נזק, על אותו גידול עוד פעם? זאת השאלה

דוד ביטן: לא נכנסנו לזה

קריאה: לא, הוא לא יכול פעמיים להזדכות

שגית אפק: כרגע זה מנוסח 3,000,000 מיליון לחודש, אבל הוא לא יוכל לתבוע על אותו גידול בחודש הבא

שגית אפק:  בעיניי זה סביר

דוד ביטן: סביר מאוד

שגית אפק: רק שאלה נוספת

שגית אפק:  ל-0–7 ק"מ אתם נותנים מסלול אדום מלא, זאת אומרת 0 עד 7 ק"מ יוכלו להוכיח נזק מלא

שגית אפק:  אין להם מגבלה של 3,000,000 מיליון

שגית אפק:  זה בעקבות דברי חבר הכנסת

קריאה: אין מגבלה כי זה החוק

קריאה:  אין מגבלה בחוק

אליהו דלל: גפני, יש לי שאלה, אני רוצה להבין

אליהו דלל:  נניח שאני חקלאי, יש לי שדה של כותנה ויש לי גם מטע של אבוקדו

אליהו דלל:  המטע של האבוקדו הוא ממשיך כי אני קוטף אותו רק בנובמבר או בדצמבר נניח, והכותנה נשרפה והנזק שבכותנה באוקטובר הגיע ל-3,000,000 מיליון ומעלה

אליהו דלל:  אני תובע על הנזק של הכותנה באוקטובר

אליהו דלל:  מגיע לקטיף של האבוקדו בחודש דצמבר ולא מצליח לקטוף ויש לי נזק של 3,000,000 מיליון גם

אליהו דלל:  מה אתם משלמים לי?      

אליהו (אלי) רביבו: אם יש תקנות גם בדצמבר, תשופה בהתאם לדצמבר

אליהו דלל: אני רוצה לשמוע אותו

אליהו דלל:  מה אתם משלמים?      

אמיר דוידוב: בשלב שהתקנות מדברות רק על אוקטובר הוא יקבל רק את ה-3,000,000 שקלים

אליהו דלל: מטע האבוקדו הלך לעזאזל בדצמבר

מיכל מרים וולדיגר: בדצמבר יהיה תקנות בדצמבר

אליהו דלל: שיגיד את זה

מיכל מרים וולדיגר: הוא אמר את זה

אליהו דלל: אני שאלתי שאלה ברורה

משה גפני: תודה רבה

אליהו דלל: הוא לא ענה

משה גפני: אני עונה

משה גפני:  אני אומר לך שאם יהיה בדצמבר תקנות, ויהיה בעזרת השם, התקנות האלה מכסים את מטע האבוקדו

מיכל שיר סגמן: התשובה הזאת צריכה לבוא מהם גם

אליהו דלל: מיכל, זה מה שהם אמרו

מיכל שיר סגמן: הם לא אומרים את זה, זאת הבעיה

מיכל שיר סגמן:  תגידו את זה ותסגרו עניין

ינון אזולאי: שאלה היא זה לא זה

ינון אזולאי:  הוא שאל אותך על כותנה ועגבניות שכמעט הן כל חודש

ינון אזולאי:  כשאתה נותן לו עכשיו על כותנה 3,000,000 מיליון, הוא יבוא אליך חודש הבא על העגבניות שהן עוד 3,000,0000 מיליון

ינון אזולאי:  אתה תגיד לו, כבר קיבלתי על זה?      

מירב כהן: העגבניות, אם הנזק נוצר חודש הבא ואין תקנות חדשות שמאריכות את התקופה - - -     

ינון אזולאי: אני מדבר איתך במקרה שיש תקנות

אמיר דוידוב: אם נאריך את התקופה לעוד חודש בתקנות, יהיה לו נזק נוסף בנובמבר על העגבניות, יהיה לו עוד פעם 3,00,000 מיליון שקלים

ינון אזולאי: אם זה פרי גידול שהוא כל חודש, אתה לא יכול לבוא להגיד לו, חודש שעבר תבעת עליו 3,000,000 מיליון - - -      

קריאה: זה בהתאם לחממה המדווחת

צביקה כהן: זה מה שהוא אומר לך

ינון אזולאי: איך הנזק של החקלאות הולך? הוא לא אומר לך החודש

ינון אזולאי:  הוא עוד שלושה חודשים יידע מה קרה לו

ינון אזולאי:  במשך החודשיים האלה אז בעצם הנזק שלו היה כפול

מירב כהן: זה לא בדיוק ככה מה שאתה מציג

מירב כהן:  אני אסביר

מירב כהן:  עגבניות עכשיו, לא קוטפים אותן

מירב כהן:  כל הגידול ארבעה חודשים קדימה הסתיים

מירב כהן:  אי אפשר לקטוף אותו

מירב כהן:  היום הוא יודע את כל הנזק שלו ארבעה חודשים קדימה

מירב כהן:  הוא יקבל 3,000,000 מיליון שקלים על הנזק הזה

מירב כהן:  אם הנזק הזה יהיה יותר גדול, הוא לא שונה מעסק אחר בבאר שבע שירידת המחזורים שלו יוצרת לו נזק של 7,000,000 מיליון - - - אותו ב-2,500,000 מיליון

שלום דנינו: אם הנזק שלו 6,000,000 מיליון שקלים והוא מפצל את החשבוניות, מגיש לך 3,000,000 מהחשבוניות של אוקטובר - - -          

כפיר בטט: מה פתאום

שלום דנינו: אז בעצם אתם מגבילים את הסכום

כפיר בטט: בוודאי שמגבילים כמו שהגבלנו כל עסק במדינת ישראל

גלעד קריב: חקלאות זה לא תעשייה

גלעד קריב:  אתם לא מבינים

שלום דנינו: זאת אומרת אם יש נזק של 10,000,000 מיליון הם מגבילים ל-3,000,000 מיליון

גלעד קריב: כשהלכה העונה, אז הלכה העונה

כפיר בטט: אבל מי מפצה אותו על העונה?     

גלעד קריב: מה קורה לקיבוץ שיש לו נזק בכמה ענפים שונים והנזק הוא 10,000,000 מיליון? אתה לא יכול להשוות את זה למפעל כי המפעל בנובמבר יוכל להציל את העונה שלו והחקלאי לא יכול להציל את העונה שלו

אמיר דוידוב: רק אני אסביר משהו

אמיר דוידוב:  אם לקיבוץ הזה יש שטחים חקלאיים בתוך ה-0-7 - - -      

גלעד קריב: ואם זה לא ב-0–7?     

אמיר דוידוב: אם הם לא ב-0–7 הארכנו את זה עד 20

אמיר דוידוב:  זה מה שעשינו

גלעד קריב: כל ההשוואה בין החקלאות לתעשייה היא מופרכת

גלעד קריב:  זה מנגנון אחר

גלעד קריב:  זה פשוט לא יכול להיות

גלעד קריב:  אתה לא יכול לשקם את העונה

משה גפני: הבנו

משה גפני:  אל תחזור על זה עכשיו

משה גפני:       צביקה, בבקשה

צביקה כהן: אני רוצה רגע להגיד משהו על איך זה התחיל

צביקה כהן:  זה התחיל בעובדה שהחקלאות, גם ראשי המועצות הם ביקשו שלחקלאות יהיה מסלול אדום

צביקה כהן:  הוועדה והאוצר הסכימו ללכת על זה

צביקה כהן:  מסלול אדום זה רק לחקלאות

צביקה כהן:  כל ההשוואה לתעשייה היא קצת שונה

צביקה כהן:  המסלול האדום, אני יכול להגיד, הייתה אי הבנה בסיכום עם ביטן

צביקה כהן:  אני לא רוצה להגיד שהם לא הבינו, אני לא הבנתי

צביקה כהן:  אנחנו הבנו עם ביטן בסיכום שמכיוון שיש חקלאים ענקיים שיתבעו באדום, ה-3,000,000 שקל לא מספיק להם

צביקה כהן:  אתם צריכים להבין, נזק אפילו בעגבנייה או בפרדס של אלפי דונמים הוא נוצר באוקטובר, אבל הנזק יכול להיות 10,000,000 מיליון

צביקה כהן:  הפשרה הייתה שיהיה 3,000,000 מיליון לכל חודש לחימה

צביקה כהן:  ככה אני הבנתי

קריאה: נכון מאוד

קריאה: זה דרך אגב מה שלא רק אתה הבנת

גלעד קריב: חברים, משקים חקלאיים גדולים יקרסו מהמתווה הזה

שלום דנינו: צביקה, והעיקרון הנוסף היה פחות או יותר להגיע ל-70% מהפיצוי

שלום דנינו:  זה היה העיקרון של המקדם

צביקה כהן: תזכרו שאנחנו ביקשנו שהחקלאות תהיה באדום עד 20

צביקה כהן:  אף ענף לא ביקש את זה

משה גפני: צביקה, מה אתה מציע?     

צביקה כהן: אם אנחנו ניתן רק 3,000,000 אז זה לא אדום

צביקה כהן:  השאלה מה אתם רוצים כממשלה

ינון אזולאי: אם אתם מסתכלים על החקלאות אדום עד 7, כלומר אתם מבינים דבר אחד, שחקלאות זה משהו אחר

ינון אזולאי:  שם אתה מבין שכל חודש זה נזק בפני עצמו, אז גם פה אתה צריך להבין שכל חודש זה נזק בפני עצמו

ינון אזולאי:  אין לי בעיה שתעשה את זה עד 3,000,000 מיליון

ינון אזולאי:  לא עד 5,000,000 מיליון אבל כל חודש, כי אותו אחד שמגדל את העגבניות והמלפפונים, זה שני ענפים שונים

כפיר בטט: יש פה כאילו כל הזמן טענה שיש כאלה שנפגעו יותר ואז כל פעם מנסים להשוות בין כל הארץ, אז ב-0–7 כולם, לא רק חקלאות

כפיר בטט:  צביקה אמר נכון, פעם ראשונה שאנחנו עושים מסלול אדום לחקלאות מעבר ל-0–7 בגלל שזאת הייתה הבקשה וזה היה בדיונים גם אצל שר האוצר וגם אחר כך אצל ועדת הכלכלה

כפיר בטט:  חוץ מזה במתווה הכללי שאישרנו שבוע שעבר, לעומת כל הארץ לחקלאות נתנו מתווה אקסטרה

ינון אזולאי: מה האקסטרה, שעד 3,000,000 במקום 2,500,000 מיליון?      

כפיר בטט: לא

כפיר בטט:  מה שנתנו זה הסיפור של ה-70% שדנינו התייחס אליו

כפיר בטט:  זה המקדם של ה-47 שיכול לגדול פי 1

כפיר בטט: 5

ינון אזולאי: שזה כל הארץ מעבר ל-40

כפיר בטט: זה מה שנתנו לכל הארץ

כפיר בטט:  עכשיו פה מה שסגרנו, זה בדיוק מה שהיועצת המשפטית אמרה וזה מה שנסגר, שבסופו של דבר על נזק שנגרם לך באוקטובר, גם אם הוא נגרר קדימה אתה מקבל עד 3,000,000 מיליון

כפיר בטט:  יהיה עוד נזק בנובמבר לאותו קיבוץ או לאותו משק ויהיו תקנות לנובמבר, יוכל לבקש שוב ולהוכיח - - -      

ינון אזולאי: אם בעגבניות לבד היה לו 3,000,000 מיליון ובמלפפונים לבד 3,000,000 מיליון, זה שני ענפים

כפיר בטט: מה אתם אומרים פה בעצם, שעל הנזק שהיה לי, שכבר אני מקבל עליו 3,000,000 מיליון, אוכל להגיש עכשיו חשבונית כל פעם?      

שלום דנינו: זה לא נכון מה שאתה מתאר

שלום דנינו:  אנחנו מדברים על מגדל עגבניות שהנזק שלו הוא בסך הכול נגיד 10,000,000 מיליון

כפיר בטט: לכן יש קאפ

שלום דנינו: הוא לא מגיש כל חודש

שלום דנינו:  סך הכול של הנזק העונתי של גידול העגבניות הוא 10,000,000 מיליון

שלום דנינו:  אתם אומרים, אנחנו לא נפצה אותו יותר מ-3,000,000 מיליון

כפיר בטט: נכון, כמו שבכל הארץ

כפיר בטט:  כל הארץ שמנו קאפ לפיצוי לעסקים

גלעד קריב: לאדם יש חמישה מפעלים שכל אחד מהם זה חברה נפרדת

כפיר בטט: לא, אז יש איחוד עוסקים

מירב כהן: יש מפעלים באזור הזה עם מחזורים של כמעט חצי מיליארד בשנה, אותם מפעלי תעשייה

מירב כהן:  ה-2,500,000 מיליון שקל בוודאות לא מספיק להם

מירב כהן:  יש להם נזק מיידי ויש להם הסכמים שבוטלו קדימה, נזקים של חומרי גלם שהתקלקלו, בדיוק כמו בחקלאות

גלעד קריב: אמיר, יש רק הבדל אחד שאתם מסרבים להבין

גלעד קריב:  כשמפעל מושבת חודש וחצי אז הוא מפסיד הרבה מאוד כסף, אבל יש לו יכולת אחרי שנגמרת המלחמה למשל לעבוד שלוש משמרות במקום שתיים ביום

משה גפני: אני מציע הצעה להחלטה

משה גפני:  אתם מדברים על 3,000,000 מיליון שקל שזה המקסימום

אלון שוסטר: לא בגין חודש אלא לחודש

אלון שוסטר:       (מדברים ביחד)     

משה גפני: אפשר לדבר בוועדה הזאת?      

גלעד קריב: אתה היחיד שמדבר

משה גפני: למה באת? אתה לא חבר בוועדה

גלעד קריב: אז מה?     

משה גפני: אני מבקש שתבוא, רק שלא תפריע

גלעד קריב: לא, תיתן זכות דיבור לחברי כנסת

משה גפני: תקשיב

גלעד קריב: אני מקשיב לך

משה גפני: יפה שאתה בא, זה מאוד מעניין אותך אבל תקשיב מה שמדברים

משה גפני:  3,000,000 מיליון שקל כמו שסיכמתם זה מה שיהיה באוקטובר

משה גפני:  בנובמבר יהיה עוד הפעם 3,000,000 מיליון

משה גפני:  אנחנו נדון על זה בתקנות

גדי ירקוני: גפני, זה לא נותן תשובה

משה גפני: בנובמבר אני אבוא, ודוד ביטן, יושב-ראש ועדת הכלכלה

משה גפני:  אנחנו נבוא ונאמר שאם אכן זה לא אותו נזק אלא זה נזק יותר גדול, זה יהיה בנובמבר בתקנות

שלום דנינו: זה פספוס גדול

שלום דנינו:  אתם מפספסים פה

שלום דנינו:  הם מגבילים נזק של חקלאי, של 10,000,000 מיליון, 20,000,000 מיליון

שלום דנינו:  הם אומרים, אנחנו נשלם מקסימום 3,000,000 מיליון ואתה לא יכול לבוא בנובמבר - - -      

גלעד קריב: היושב-ראש, אפשר לשאול שאלה?      

משה גפני: בבקשה

גלעד קריב: תודה

גלעד קריב:  אדוני היושב-ראש, ברשותך שתי שאלות

גלעד קריב:  אחת, מה קורה כשלקיבוץ או לאגודה שיתופית חקלאית אחרת יש כמה ענפים וכל אחד מהם, בכל אחד מהענפים נגרם בחודש אוקטובר נזק גדול? מכיוון שזו אגודה שיתופית אחת, כל ענף הוא לא עסק בפני עצמו

ינון אזולאי: גם אדם פרטי

ינון אזולאי:  אתה לא צריך להגיע לאגודה שיתופית

קריאה: נכון, גם אדם פרטי

ינון אזולאי: אתה סתם לוקח את זה למקום שזה לא נכון

קריאה: יש לנו אנשים פרטיים שזה כמויות, בחקלאות

גלעד קריב: השאלה השנייה, בסופו של דבר בתעשייה, נכון, יש נזק גדול אבל יש דרך לבעל המפעל לומר בדצמבר, במקום שתי משמרות ביום אני אעשה שלוש

גלעד קריב:  אני אצמצם את הנזק

מיכל מרים וולדיגר: גלעד, הנקודה הראשונה שלך ברורה וצודקת

מיכל מרים וולדיגר:  השנייה לא נכונה

מיכל מרים וולדיגר:  גם מכונה, אי אפשר לתפעל אותה יותר מאשר 24 שעות ביממה

גלעד קריב: עייני לא צרה בתעשייה

גלעד קריב:  גם צריך לסייע לתעשייה כמה שאפשר

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אני חוזר על השאלה שלך

משה גפני:  אני, יש לי כמה ענפים

משה גפני:  היה לי נזק בכל ענף

משה גפני:  אני מקבל על כל ענף בנפרד?      

מירב כהן: מה זה כמה ענפים, עגבניות ומלפפונים?      

קריאה: לא, לא, לולים ופרות

מירב כהן: לולים ופרות זה כמו שאני מוכר חולצות ומכנסיים בחנות

מירב כהן:  זה אותו דבר

שלום דנינו: גפני, הנקודה היא ההגבלה של הנזק, זה הכול, והם אומרים, הם לא יכולים מאותן חשבוניות של הנזק של אוקטובר להציג אותן בנובמבר

שלום דנינו:  זו מגבלה לא הוגנת

שלום דנינו:  צריך למצוא איזו נוסחה

יוראי מצלאוי: החישוב לחקלאים הוא שונה ולכן עשינו מסלול אדום לאיך מחשבים

יוראי מצלאוי:  זה חישוב

יוראי מצלאוי:  אי אפשר לחשב לחקלאי במסלול מחזורים והמסלול האדום מתאים לחישוב שמיועד לחקלאי

יוראי מצלאוי:  המגבלה היא נכונה לחוק הכללי, היא נכונה לחוק הזה

יוראי מצלאוי:  בדקנו עכשיו ב"צוק איתן"

יוראי מצלאוי:  המקבילה של חודש היה 1,500,000 מיליון ב"צוק איתן"

יוראי מצלאוי:  לא ראינו אף אחד קרס

יוראי מצלאוי:  היה חודשיים-שלושה 1,000,000 מיליון, חודש וחצי 1,500,000 מיליון

יוראי מצלאוי:  עכשיו אנחנו כבר במגבלה - - - והרחבנו את הבדיקה לבדיקה יותר מדויקת, לא למסלול ירוק אלא לבדיקה אדומה מדויקת לעסק

משה גפני: עם כל הכבוד, זה היה הסיכום

משה גפני:  אני לא הייתי בסיכום הזה

משה גפני:  עכשיו מעלים את זה מחדש

משה גפני:  בסדר

משה גפני:  הכול טוב ויפה

משה גפני:  אף פעם לא היה דבר כזה

אלון שוסטר: ההבדל הוא שהם לא מדברים על חודש

משה גפני: בסדר

משה גפני:  בשביל מה אתה חוזר על זה? אני יודע את הבעיה

אלון שוסטר: אני מבקש להעיר את הדבר הבא

אלון שוסטר:  אני אקח אפילו בתוך החקלאות

אלון שוסטר:  בוודאי תעשייה שהיא קבועה לאורך השנה פחות או יותר לבין גידולי שדה, כל גידול עונתי, זה יכול להיות גם במחזורים בפטם או בכל מיני נושאים אחרים, בענפים אחרים חקלאיים, יש פיקים והפיקים האלו חייבים להיות מתוחשבים על תקן של אחוז מתוך ההכנסה השנתית, וזה לא קיים בכלל

אלון שוסטר:  בוודאי שיודעים את זה, לכן הוועדה רצתה שלא תהיה בכלל הגבלה ואתם הצלחתם לייצר את ההגבלה

אלון שוסטר:  המינימום הוא לייצר מצב שבו לא תהיה הגבלה אחת לכל אורך האירוע הזה

אלון שוסטר:  זה אירוע ארוך מאוד

תמיר עידאן: אני רוצה בקצרה

משה גפני: כן

תמיר עידאן: לדעתי, היושב-ראש, יש פה ניתוק מהשטח

תמיר עידאן:  מי שנתן הוראה לעובדים הזרים לרדת לשטח עם שכפ"צים וקסדות זה המדינה

תמיר עידאן:  מי שנתן הוראה לכל היישובים גם מעבר ל-7 לא לצאת מהבתים זה המדינה

תמיר עידאן:  אותם עובדים זרים, אמרו להם שכפ"צים וקסדות, בלי זה לא יורדים לשטח

תמיר עידאן:  מי שלא נתן מיגוניות לעובדים הזרים זה המדינה

תמיר עידאן:  לבוא היום להגיד לנו שמה-7 עד 31 בחודש זה התקופה שבה אנחנו מתארים את הנזק עד 3,000,000 מיליון, רוב הנזק היה שם

תמיר עידאן:  היום כבר אפשר לרדת לשטח, רק אין עובדים זרים

תמיר עידאן:  המדינה נתנה להם לעלות על אוטובוסים ולברוח מכאן

תמיר עידאן:  מתי יחזרו העובדים הזרים לשטח? בוא תגיד לי אתה מתי יחזרו לשטח? יש בכלל שתילים במשתלות לשתול מחר בבוקר? לא

תמיר עידאן:  אתה ממצמץ בעיניים ומוריד את הראש, זה בסדר, אבל תענו תשובות רגע

תמיר עידאן:       אנחנו דיברנו 3,000,000 שקלים לחודש כשיש חקלאים גדולים שקרסו מהמתווה הזה, מהמלחמה הזאת והם לא אשמים

תמיר עידאן:  המדינה נתנה להם הנחיות מה לעשות, אז אי אפשר לבוא לשבת פה במיזוג ולהגיד, זה מה שיש וזה מה שאנחנו עושים, ואכפת לנו עכשיו מהתעשייה

תמיר עידאן:  התעשייה גם חשובה אבל בלי חקלאות בעוטף עזה ובמדינת ישראל לא תהיה ציונות ואנשים גם לא יחזרו לשטח, ובפעם הבאה שתיתן להם הנחיות הם ילכו לגור בתל אביב כי אתה אמרת להם, אל תרדו לשטח עד 15 בחודש

תמיר עידאן:  לא אתה

תמיר עידאן:  דיברנו על זה גם שבוע שעבר

תמיר עידאן:  אמרתם, פיקוד העורף, לא פיקוד העורף, אוגדת עזה

תמיר עידאן:  הייתם אמורים לבדוק את זה ביומיים האלה

תמיר עידאן:  אוגדת עזה אמרה להם, לא יורדים לשטח, לא יוצאים מהבתים

תמיר עידאן:  בלי קסדות ושכפ"צים אף אחד לא זז

תמיר עידאן:  תנו לנו כבר תשובה לדברים האלה

תמיר עידאן:  נמאס לבוא לפה כל יום במקום לעבוד בשטח עם האנשים שלנו

תמיר עידאן:  מספיק עם הסיפורים האלה

תמיר עידאן:  אני, אדוני, הולך, תעשו מה שאתם רוצים, לא תעשו

תמיר עידאן:  אני אומר לך, אני איבדתי אמון במדינה הזאת

תמיר עידאן:  אני מכיר פה את הסיפורים שלכם באוצר

משה גפני: תודה רבה

גלעד קריב: בדצמבר יקראו לך עוד פעם

משה גפני: אני עושה הפסקה 20 דקות

משה גפני: אני מבקש לחדש את הדיון בוועדה

משה גפני:  אני לא הייתי מכנס את הוועדה על התקנות אם לא שאמרו לי שהיה פתרון אצל דוד ביטן על הנושא של החקלאות

משה גפני:  הייתי בטוח שאנחנו רק נדבר על מה הסיכום, ופתאום התברר שזה לא בסדר

משה גפני:  עשיתי הפסקה וחזרו לדוד ביטן, ליושב-ראש ועדת הכלכלה, ואני מבקש לדעת, אדוני היושב-ראש, מה הסיכום, מה שמותר להגיד ומה שאסור להגיד

דוד ביטן: עשינו את המתווה של החקלאות

דוד ביטן:  סיכמנו את הסכום אבל לא סיכמנו איך יוגשו התביעות, לכן זה נפתח היום

דוד ביטן:  חשבתי שהדבר ברור למשרד החקלאות והאוצר

דוד ביטן:  זה לא מה שהיה

דוד ביטן:  הצלחנו להסתדר בעניין הזה ואתה יכול להמשיך בתקנות בלי קשר

דוד ביטן:  משרד החקלאות והאוצר יסדר את זה

גלעד קריב: אפשר לדעת רק לגבי הענפים, מה הסידור, לא הסכום?     

דוד ביטן: אני אגיד לך אחר כך

שגית אפק: זה דורש תיקון של הנוסח?     

דוד ביטן: לא, לא דורש

גלעד קריב: חבר הכנסת ביטן, רק לשאול האם תנועת המושבים והתנועה הקיבוצית והמועצות האזוריות סומכות ידיהן על הסיכום הזה?     

דוד ביטן: לדעתי כן

דוד ביטן:  איפה הבחור של התנועה הקיבוצית? הוא היה בדיון

גלעד קריב: האם התנועה הקיבוצית ותנועת המושבים סומכים את ידיהם על הסיכום?     

דוד ביטן: כן, אין בעיה

משה גפני: אני לא הייתי מעביר את זה אם לא שדוד היה אומר לי שאתם בעניין

דוד ביטן: כן, כן, אין בעיה

דוד ביטן:  הם היו בישיבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  כן, ישי

ישי פרלמן: סיימנו עכשיו את החקלאות

ישי פרלמן:  נצטרך להוסיף את התיקון לגבי מה שדובר קודם

דוד ביטן: מה שצריך להוסיף על מנת לעמוד במתווה, תעשו

משה גפני: עד איפה הקראת?     

ישי פרלמן: סיימנו את החקלאות, עכשיו אנחנו בתקופה הקובעת

קריאה: צריך להוסיף את מה - - -      

שגית אפק: שאלתי האם נדרש תיקון של הנוסח, עניתם שלא

דוד ביטן: לא נדרש תיקון

צביקה כהן: לא, לא

צביקה כהן:  לגבי מה שהיינו בחוץ לא נדרש תיקון

צביקה כהן:  לגבי ה-1

צביקה כהן: 3 נדרש

שגית אפק: ה-1

שגית אפק: 3 דיברנו, זה נסגר

שגית אפק:  זה לא בעיה

קריאה: היועצת המשפטית, אמרת שתביאו איזה נוסח שקשור לעובדים, מה שדיברנו היום על החקלאות, העזיבה של התאילנדים

שולמית אלוני: בסדר, זה אמרנו שייבחן

משה גפני: לגבי ה-1

משה גפני: 3 הייתה החלטה שלנו

משה גפני:  זה בפנים והיועצת המשפטית תנסח את זה

משה גפני:  מה שהיועצת המשפטית שאלה זה האם בסיכום שהיה עם דוד ביטן, האם הסיכום הזה מצריך תיקון נוסח, והתשובה היא לא

משה גפני:  הלאה

ישי פרלמן: 	"התקופה הקובעת" – התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום 		ט"ז בחשון התשפ"ד (31 באוקטובר 2023)

ישי פרלמן:       	(ב) בהגדרה "ניזוק", בסופה נאמר "ולעניין ההגדרה "שווי של נזק עקיף", למעט מי 			שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד, ואולם לעניין פסקה (1) בהגדרה האמורה – לרבות מי 		שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד ובלבד שהתקיים בעובדו שנעדר התנאי האמור בפסקה 		(2) או (3) בהגדרה "יום היעדרות בשל המצב הביטחוני" או שהוא מתגורר - - -     

ישי פרלמן: פה בנוסח כתוב אזור שבין 0 ל-7, אבל שינו את זה ליישוב אשר פונה לפי החלטת הממשלה בתקופה הקובעת

שולמית אלוני: בעצם גם לגבי זה חלה אותה שאלה שעליה דיברנו אתמול במסלול שכר עבודה, האם אתם מרחיבים את היישובים, האם זה מתייחס רק ליישוב מ-0–7 או יישוב שפונה, ואני מבינה שזה עדיין בבחינה אצלכם

כפיר בטט: לגבי מסלול שכר אמרנו שזה יהיה רק ליישובים שפונו אחרי שגם בדקנו

כפיר בטט:  אנחנו חושבים שזה יוצר השלכות משמעותיות אם אנחנו נרחיב את זה גם להגדרה אחרת של יישובים שהתפנו עצמאית או כל דבר אחר

שולמית אלוני: לא הבנתי

שולמית אלוני:  מתי אמרתם? אמרתם שתבחנו

כפיר בטט: אני אומר עכשיו

כפיר בטט:  דיברתי גם מקודם עם שגית אבל אני אומר עכשיו

שגית אפק: לא, זאת שאלה אחרת

שגית אפק:  השאלה שאיתי דיברת עליה זה היישובים שנמצאים במועצות האזוריות

כפיר בטט: תחדדו את השאלה

שגית אפק: מועצה אזורית שמחצית מהיישובים שלה ומעלה נמצאים בגדר 0–7, עלתה בקשה מצד ראשי המועצות שגם היישובים האחרים ייכללו בגדר ההטבות של 0–7

משה גפני: נו, והם נכללים

שגית אפק: ידענו אתמול שהם לא נכללים

שגית אפק:  אמרו מרשות המיסים וממשרד האוצר שיבחנו את השאלה הזאת ויחזרו עם תשובה

משה גפני: מה התשובה לשאלה הזאת?      

כפיר בטט: אני חייב להגיד לך, כבוד היושב-ראש, עכשיו היינו בדיון על סיפור החקלאות בדיוק בגלל שהם גם לא נכנסים

כפיר בטט:  הרי אם הם היו נכנסים, בכלל כל הדיון הזה לא היה רלוונטי

משה גפני: הדיון היה על החקלאות, על משהו אחר

משה גפני:  הרבה יותר גדול

כפיר בטט: אני מסכים שזה יותר גדול גם מהחקלאות, אבל אם החקלאות היה נכנס - - -      

ינון אזולאי: אגב, את החקלאות סגרתם?      

כפיר בטט: איך שביטן אמר

ינון אזולאי: איך שביטן אמר, אני יודע

ינון אזולאי:  אתה יכול להראות לנו את זה כתוב בתקנות? תגידו את זה לראשי מועצות

ינון אזולאי:  לי אל תגידו

ינון אזולאי:  ראשי המועצות לא היו בסיכום הזה

ינון אזולאי:  בסוף הם לא היו

ינון אזולאי:  הם היו רק בחלק מהישיבה

משה גפני: רגע, יש סיכוי שתגידו תשובה חיובית על השאלה הזאת?      

כפיר בטט: על השאלה הזאת לא

שגית אפק: אבל תסביר למה

כפיר בטט: שלומית שאלה שאלה אחת לדעתי ולכן אני קצת מבולבל, אני חייב להגיד

שגית אפק: נכון, יש שתי שאלות אבל תענה על שתיהן לפרוטוקול

כפיר בטט: בסדר

כפיר בטט:  השאלה הראשונה ששלומית שאלה הייתה לגבי מה שאנחנו דיברנו, האם יהיה מסלול שכר לא רק למי שפונה אלא מי שפונה עצמאית, נכון שלומית?     

שולמית אלוני: זה לא מה שאמרתי

שולמית אלוני:  פה בנוסח מופיע 0 עד 7 קילומטרים וזה גם מה שהיה במקור במסלול שכר עבודה

שולמית אלוני:  אתם שיניתם את זה ליישובים שפונו

כפיר בטט: נכון

שולמית אלוני: כתוצאה מזה התקיים אתמול דיון

שולמית אלוני:  זה היה במסגרת מסלול השכר אבל על אותו עניין, ושם עלה גם העניין של כלל היישובים

כפיר בטט: אני אתייחס לזה כשתי שאלות שהיא שאלה אחת בעצם

כפיר בטט:  שוב אני אומר, בסוף יש לדבר הזה של ה-0–7 עוד הרבה השלכות גם מעבר לעניין של השכר

כפיר בטט:  למשל, אגב, גם בחקלאות זה היה אומר שהם מקבלים מסלול אדום בלי שום קאפ בכלל

כפיר בטט:  כאילו כל הדיון שעשינו עכשיו בכלל לא היה רלוונטי, לכן אני אומר שוב, בסוף ההחלטה על העניין הזה היא שאנחנו לא מכניסים עכשיו עוד לתוך מה שהוא ה-0–7, שזה גם לא 0–7, זה מה שיישובי הספר שעליהם עכשיו הוגדר המסלול האדום הספציפי, שלהם באמת יש הרבה מאוד יתרונות מעבר לחקלאות, מעבר להרבה מאוד דברים, שאנחנו לא מכניסים יישובים נוספים עכשיו אליהם רק בגלל שהם באותה מועצה אזורית

קריאה: שדרות הכנסנו ל-0 עד 7 בתקנות אחרות

קריאה:  להבנתי היא לא חונה בהגדרה של יישוב שפונה

משה גפני: בסדר, אנחנו נחליט בסוף מה אנחנו עושים עם זה

שולמית אלוני: רגע, אבל למה לא 0 עד 7 או יישוב שפונה?      

כפיר בטט: לדעתי יש חפיפה מלאה שם, שלומית

כפיר בטט:  אני לא חושב שלזה יש לנו התנגדות אבל לדעתי יש חפיפה מלאה בין 0–7 ליישובים שפונו

כפיר בטט:  בצפון זה בטוח לא חפיפה מלאה

ינון אזולאי: שאלה מהעבר ששם טעינו

ינון אזולאי:  משתלות נקראות בחקלאות?      

מירב כהן: יש שני סוגים של משתלות

מירב כהן:  דיברו איתי עכשיו על משתלה שמגדלת את הדברים שלה במשך מספר חודשים

מירב כהן:  אנחנו נגדיר אותה בחקלאות

מירב כהן:  משתלה שקונה את השתיל ומוכרת אותו זה בדיוק כמו חנות בגדים

מירב כהן:  אם היא קונה את העציץ ומוכרת אותו, זה לא בדיוק משתלה, זה מסחר רגיל

ינון אזולאי: אבל משתלה שמגדלת?     

מירב כהן: אנחנו נכניס אותה בתוך החקלאות

קריאה: זה משתלת ירקות או משתלת נוי

קריאה:  זה ההבדל ביניהן

ינון אזולאי: בסדר גמור, תודה אמיר, זה היה חשוב

משה גפני: טוב, הלאה

ישי פרלמן: 	(2) בתקנה, אחרי "החלטה אחרת" נאמר "לעניין זה, "מס" – סכום אשר רואים אותו 		כחוב מס לפי חוק קיזוז מיסים, התש"ם-1980";     

שולמית אלוני: תקנה 4 עוסקת בניכוי מסכום הפיצויים שמגיעים לניזוק

שולמית אלוני:  תסביר מה המשמעות של התיקון

ישי פרלמן: זה בעצם כמו שיש בתקנות אחרות שהיו בשנים האחרונות, אז בעצם אפשר לנכות חוב מס לפי חוק קיזוז מיסים שזה חוב שכבר חלוט, מהפיצויים שמגיעים

משה גפני: הלאה

ישי פרלמן: 	(3) במקום תקנה 5 נאמר:     "תביעה לקבלת פיצויים		5

ישי פרלמן:  (א) תביעה לפי תקנות אלה תוגש באופן מקוון ותכלול את הפרטים הדרושים 			 לשם בחינת עמידתו של העוסק בתנאים לקבלת הפיצויים לפי תקנות אלה 			 	ולשם תשלום הפיצויים לפיהן

ישי פרלמן:       		 (ב) עוסק המבקש פיצויים לפי תקנות אלה יגיש למנהל תביעה לפיצויים כאמור 			 החל מה-16 בחודש העוקב לתום תקופת הזכאות הנוגעת לעניין ועד תום 90 			 ימים מהמועד האמור; אם מתקיימות נסיבות שבשלהן לא ניתן להגיש את 			 	 התביעה באופן מקוון החל במועד האמור, יודיע על כך המנהל מראש, ויידחה 			 המועד להגשת התביעה לתקופה של 15 ימים או עד שיודיע המנהל שנסתיימו 			 הנסיבות האמורות, לפי המוקדם; הודעת המנהל על דחיית המועד או על סיום 			 הנסיבות כאמור, לפי העניין, תפורסם ברשומות ובאתר האינטרנט של רשות 			 המיסים

ישי פרלמן:      		 (ג) המנהל רשאי להאריך את התקופה המרבית להגשת תביעה כאמור בתקנת 			 משנה (ב), בתקופה נוספת, אחת או יותר, לעוסק מסוים, אם מצא כי ישנה 			 	 סיבה מספקת לכך, ובלבד שסך כל תקופות ההארכה לא יעלו על 180 ימים

ישי פרלמן: תקנה 5 לפי תקנות 73 מגדירה את האופן להגשת תביעה לקבלת פיצויים

ישי פרלמן:  פה החלפנו את זה בדיוק באותו מסלול שבו אפשר להגיש תביעה על קבלת פיצויים לפי החוק שהעברנו לפני שבוע

ירון גינדי: היושב-ראש, אנחנו מבקשים בגלל הנושא הזה של המפונים כמו שהיה ב"צוק איתן", להגדיל את זה בבקשה ל-120 יום

משה גפני: במקום 180?      

ירון גינדי: לא

ישי פרלמן: להגיש תביעה במקום שלושה חודשים, תוך ארבעה חודשים

ישי פרלמן:  אנחנו לא רואים עם זה בעיה

משה גפני: לא הבנתי

ישי פרלמן: הם אומרים שכרגע בגלל שיש אנשים שפונו ויהיה קשה להגיש את התביעות כרגע בזמן של שלושה חודשים, הם רוצים שיהיה להם אפשרות להגיש תביעה תוך ארבעה חודשים ולא שלושה חודשים

משה גפני: יש בעיה עם זה?     

ישי פרלמן: לא

משה גפני: הלאה

שולמית אלוני: אבל ה-180 ימים מאיפה הגיעו?      

קריאה: הוא מגביל את עצמו ב-180 יום

שולמית אלוני: תמשיך ותבדוק אחר כך

ישי פרלמן: 	(4) במקום תקנה 9 נאמר:     "קביעת הזכאות לפיצויים, תשלום הפיצויים ותשלום המקדמות	8

ישי פרלמן:  לעניין קביעת הזכאות לפיצויים, תשלום הפיצויים ותשלום המקדמות לפי 			 תקנות אלה יחולו הוראות סעיפים 38ז ו-38ח לחוק, כנוסחם בסעיף 1(2)לחוק 			 הסיוע הכלכלי, בשינויים המחויבים"

ישי פרלמן: אלה בעצם הסעיפים שרלוונטיים לקביעת הזכאות לפיצויים ותשלום הפיצויים ותשלום המקדמות בחוק

ישי פרלמן:  אנחנו מכינים את זה גם פה במקום הסעיפים הרלוונטיים מהתקנות

שולמית אלוני: חסרה הוראה שלפיה אם המנהל דוחה את התביעה, אז הוא ינמק, לא?     

קריאה: למה הורדת את זה?      

שולמית אלוני: כמו שהיה 8ב(2) במקור

ישי פרלמן: נראה לי הכנסנו את הכול

שולמית אלוני: לא, זה לא נכנס

שולמית אלוני:  אני לא רואה את זה

שולמית אלוני:  תבדקו גם את זה, ישי

קריאה: אי אפשר ללכת לוועדת ערר בלי לנמק

שגית אפק: עדיין אנחנו רוצים נימוקים

שגית אפק:  אם נמצא במקום אחר, נוותר לכם ובלבד שהמנהל ינמק את דחיית ההשגה

ישי פרלמן: 	(5) במקום תקנה 11 נאמר:      "השגה וערר		11 (א) הרואה את עצמו נפגע מהחלטת המנהל בנוגע לפיצויים הניתנים לפי 				 תקנות אלה, רשאי להגיש השגה למנהל בתוך 60 ימים מיום קבלת ההחלטה; 			 החלטה בהשגה תהיה מנומקת ותינתן בכתב בתוך שמונה חודשים; ביקש 	 			המנהל מהניזוק פרטים נוספים – רשאי הוא להאריך את התקופה האמורה 				 בתקופות נוספות שלא יעלו יחד על 30 ימים; לא נתן המנהל את החלטתו 		 		 במהלך התקופה האמורה, לרבות תקופה שהוארכה, יראו את התביעה 				 כאילו התקבלה

ישי פרלמן:      		 (ב) ביקש המנהל מהעוסק פרטים נוספים כאמור בתקנת משנה (א), לא יובא 			 במניין התקופה למתן החלטה כאמור באותה תקנת משנה, פרק הזמן שבו 			 	העוסק לא מסר למנהל את הפרטים כאמור

ישי פרלמן:       		 (ג) השגה תוגש בטופס מקוון שיקבע המנהל ותכלול את הפרטים הדרושים 			 	לשם בחינת טענותיו של מבקש הפיצויים ועמידתו בתנאי הזכאות לפיצויים

ישי פרלמן:       		 (ד) המנהל רשאי לדון בהשגה ולהכריע בה על פי טענות וראיות שיוגשו בכתב

ישי פרלמן:       		 (ה) הרואה את עצמו מקופח עקב החלטת המנהל רשאי תוך 60 ימים מיום 			 	שנמסרה לו ההחלטה לערור עליה לפני ועדת ערר"

ישי פרלמן: פה זה בעצם סעיף 11 הקיים, פסקה (ה) כאשר ועדת הערר זו ועדת הערר לפי סעיף 12 שמוקמת לעניין תקנות מס רכוש וקרן פיצויים

ירון גינדי: כבוד היושב-ראש, אני מזכיר לך שאנשים יצטרכו פה לפנות לשתי ועדות ערר שונות

ירון גינדי:  עוד לא פתרנו את זה, וסתם ישלמו כפול

משה גפני: יש לכם פתרון לשתי הוועדות?      

מירב כהן: הוועדות לא באחריותנו

מירב כהן:  זה משרד המשפטים

מירב כהן:  הם הסכימו לקבל את הוועדות, בדומה לקורונה, לחוק הכללי

מירב כהן:  פה זה עדיין ועדות מס רכוש

מירב כהן:  לצערי יש עיכובים בוועדות האלה

משה גפני: מי ממשרד המשפטים?      

שולמית אלוני: הם לא פה

שולמית אלוני:  הם הודיעו לי מראש שהם לא יוכלו להגיע

קריאה: שלומית, יכול להיות שיש מישהי בזום

משה גפני: צריך לשאול אותם

שגית אפק: אז שיעלו

משה גפני: אם הם מסכימים שתהיה ועדה אחת

שולמית אלוני: שיעלו, שיגידו את העמדה שלהם

משה גפני: בבקשה, ישי

ישי פרלמן: 	(6) בתוספת –      

ישי פרלמן: בפרט 2, במקום "משווי הנזק" נאמר "משווי של נזק עקיף";     	(7) אחרי התוספת הראשונה נאמר: "תוספת שנייה"     

שולמית אלוני: בעצם השם של התוספת, רק נגיד פה, בפסקה (6) אתם הופכים את זה לתוספת ראשונה במקום תוספת, אז צריך לתקן גם את פסקה (2) שלא תיקנתם אותה בתיקון הזה, כך שיהיה תוספת ראשונה ולא תוספת

ישי פרלמן: כן, אז נכניס את התיקון אם צריך

ישי פרלמן:       תוספת שנייה שזה בעצם האזור, מה שאתם קוראים לו 0 עד 40 שזה עוטף עזה, לכיש, מערב לכיש, מערב הנגב ומרכז הנגב

ישי פרלמן:  כל האזורים האלה לפי ההנחיות של פיקוד העורף הם בפנים ואלה היישובים בעצם הרלוונטיים באזורים האלה

ישי פרלמן:       	תקנה 1 – הגדרת "אזור מיוחד"     

משה גפני: אתה הולך לקרוא את כל השמות עכשיו?      

ישי פרלמן: צריך להקריא

משה סולומון: לפי איזה כלל השינויים האלה? יש שם יישובים גם שלא נכללו בשלב של ה-7 קילומטר

משה סולומון:  על פי איזה כלל זה?      

גל ברנס: עכשיו מה שאנחנו מקריאים זה כל מי שכלול ב-0–40 בקירוב

גל ברנס:  זה הרשימה הכי רחבה

קריאה: איך החלוקה? הרביעית זה הכי רחבה?     

גל ברנס: לא, השנייה זה הכי רחבה

גל ברנס:  השנייה זה כל הדרום

גל ברנס:  השלישית זה רק החקלאות, ה-7–20, והרביעית זה הצפון

צביקה כהן: זה לא רק חקלאות

צביקה כהן:  ה-7–20 זה כל ה-7–20, לא רק חקלאות

קריאה: אבל הבחנה היא רק בחקלאות

קריאה: כי זה אדום רק בחקלאות, 7–20

משה גפני: דיבר איתי ראש עיריית אשקלון לגבי מי שעובד נניח - - -      

ינון אזולאי: על מסלול השכר?     

משה גפני: כן

ינון אזולאי: שהם לא נכללים בחוק

משה גפני: לגבי מי שעובד בתל אביב

ינון אזולאי: אתמול נתנו הגדרה של המפונים

ינון אזולאי:  אשקלון הם יצאו ל"משב רוח" ולא כולם

ינון אזולאי:  מצד שני אשקלון, הכרזנו עליהם כיישוב ספר, אז השאלה איך אתם מסתכלים עליהם והאם זה נותן להם מענה?      

מירב כהן: זה נותן מענה למי שפונה, בערך 60,000 תושבים שכן פונו - - -     

משה גפני: 70,000

אופיר כץ: מי שלא פונה ועובד בתל אביב?      

ינון אזולאי: אגב, מי שפונה, רק שתדע שהרבה מתוכם מבוגרים שכבר לא זקוקים לזה

אופיר כץ: לא, מי שלא פונה ועובד בתל אביב

מירב כהן: הנושא השני, מי שלא פונה והוא עובד בתל אביב ויש לו ילדים מתחת לגיל 14, אז הוא זכאי

מירב כהן:  הוא צריך לשמור על הילד

ינון אזולאי: ואם אין לו ילדים אז הוא לא זכאי

משה גפני: אמיר, אנחנו מדברים על אחד כזה שעובד בתל אביב

מירב כהן: עובד בתל אביב ויש לו ילדים מתחת לגיל - - -      

משה גפני: ואם אין לו ילדים?      

מירב כהן: אין לו ילדים, הוא לא זכאי כי תל אביב אפשר לעבוד

מירב כהן:  בגלל שבתל אביב היה אפשר לעבוד ואין הנחיות התגוננות בתל אביב, אז אין לו זכאות

משה סולומון: נגיד הוא גר בשדרות והוא עובד בתל אביב ופינו אותו לאילת

שגית אפק: לא פינו אותו

שגית אפק:  למפונים אין בעיה

שגית אפק:  מי שמפונה, פתרנו את הבעיה אתמול

שגית אפק:  יש לו דרך, הוא יכול להגיע בדרך בלי אזעקות

שגית אפק:  אין שום פגיעה בו לשיטתכם?      

ינון אזולאי: גל, רק להזכיר שאשקלון נחשב כיישוב ספר בגלל המצב שהוא נמצא בו, כלומר גם אנשים ברחו משם ומי שנשאר שם אז הוא רק שם, אז הוא כן נמצא באיזשהו מקום מיוחד, אז אין שום סיבה להסתכל עליו לא כמפונה כי חלקו פונה

מירב כהן: החקיקה אומרת לגבי יישוב שפונה

מירב כהן:  במידה ובאשקלון יש חלק שפונו, אנחנו נראה בכל העיר כפונתה

משה גפני: וחלק שלא?     

מירב כהן: אנחנו נראה בכל העיר כפונתה ואז יהיה לו זכאות להגיש תביעה גם אם אין לו ילדים, כשהוא עובד בתל אביב

משה גפני: מה שאתה אומר, שאשקלון, כל העיר תיחשב - - -      

מירב כהן: כיישוב שפונה לעניין השכר לעובד שגר בתל אביב

מירב כהן:  זה רשום בתקנות

ינון אזולאי: רשום יישוב שפונה או חלקו?     

מירב כהן: לא רשום

ינון אזולאי: אז תוסיפו

שגית אפק: עכשיו זה מה שהם יעשו

ינון אזולאי: הוא אומר שהם לא מוסיפים, שזה מובן

קריאה: לא צריך, אנחנו נעשה את זה

שגית אפק: הם מתחייבים לפרש את זה

ינון אזולאי: אני רוצה להבין

ינון אזולאי:  יישוב שפונה ואנחנו אומרים או חלקו, אותו דבר מועצה שפונתה או חלקה

גל ברנס: לא, כי זה כבר לא יישוב ספר

גל ברנס:  היישוב גם לא פונה חלקו כי זה יישוב, זה לא מועצה, וגם הוא גם לא ספר

ולדימיר בליאק: מה עם שלושה יישובים באשכול?      

קריאה: זו שאלה שענינו לפני שלוש דקות

ולדימיר בליאק: לא הייתי פה פשוט

שגית אפק: חבר הכנסת בליאק, הם ענו תשובה שלילית

ולדימיר בליאק: אבל זה לא מקובל עליי

משה גפני: אני חוזר לאשקלון

משה גפני:  אני מבקש לדעת למה אי אפשר לתקן את זה בתקנות? תקן שיהיה נוסח

כפיר בטט: אנחנו אומרים כמו שגם גבירתי היועצת המשפטית אמרה, כתוב עכשיו יישוב שפונה לפי החלטת הממשלה

כפיר בטט:  אשקלון זה יישוב שפונה לפי החלטת הממשלה, ונאמר פה לפרוטוקול שיפרשו את זה לעניין מסלול השכר פה, שזה גם אם שכונות מסוימות שלא פונו זה עדיין - - -      

משה גפני: למה אי אפשר לכתוב את כמה המילים האלה?      

שגית אפק: יישוב שפונה וכן ביחס לשכונות ביישוב, בסדר?      

קריאה: או מועצה שפונתה

ולדימיר בליאק: למה שכונות ביישוב כן ויישובים במועצה לא?      

משה גפני: שאל אותי ראש עיריית אופקים האם את הסיוע אפשר לקבל רק דרך המעסיק או שהוא יכול במישרין?      

מירב כהן: רק דרך המעסיק

משה גפני: למה?      

מירב כהן: אנחנו מאז ומתמיד יודעים לעבוד רק מול עצמאי

מירב כהן:  אין לנו דרך לעבוד מול שכירים

משה גפני: אי אפשר במישרין?      

מירב כהן: אין לנו דרך כזאת

ינון אזולאי: כל המפונים נחשבים כ-0–7?      

כפיר בטט: יש גם בצפון, ינון

ינון אזולאי: לא צפון, אני מדבר איתך על פה

ינון אזולאי:  אשקלון, כשאתה אומר לי שעכשיו הם נחשבים כמפונים על חלק, אז בעצם אנחנו מסתכלים עליהם כהגדרות של 0–7?      

מירב כהן: כן, כי היה שם שני סוגי פינויים

מירב כהן:  היה פינוי אחד של מלון אורחים עד 4 קילומטר, וריענון מ-4 עד 7

ינון אזולאי: אנחנו מדגישים שגם ריענון, "משב רוח" הוא נקרא פינוי

מירב כהן: כן, כן

מירב כהן:  גם "משב רוח" הוא נקרא פינוי

משה סולומון: אמיר או כפיר, יש ברשימה הזאת יישוב שפנו אליי, יושיביה למשל שהוא 8

משה סולומון: 5 קילומטר

משה סולומון:  הוא לא פונה אבל הם התפנו בעצמם

משה סולומון:  הם נמצאים ברשימה הזאת כאן

קריאה: אבל חצי מועצה פונתה

משה סולומון: אני מבין

משה סולומון:  אני לא מדבר כרגע על מועצה

משה סולומון:  אני מדבר כרגע על יישוב

כפיר בטט: יישוב גם ב-8

כפיר בטט: 5 קילומטר נמצא ברשימה

כפיר בטט:  התפנה עצמאית לא נחשב כמו פונה

משה סולומון: זה ברור לי

משה סולומון:  אני רק שואל כרגע על העניין הזה שמופיע כאן יישוב שהוא לא פונה אבל התפנה

משה סולומון:  למה הוא זכאי? יש פה מדרגות שאני רואה פה

כפיר בטט: בסוף יש פה המון זכאויות שונות שנגזרות

כפיר בטט:  הוא זכאי למסלול שכר כמו של הילד עד גיל 14

כפיר בטט:  הוא זכאי למסלול מחזורים כעסק שייתן לו פיצוי מלא על המחזור שלו שנפגע

כפיר בטט:  זה כל הזכאויות שהוא מקבל

קריאה: הוא נחשב אזור מיוחד אבל הוא לא אזור ספר

כפיר בטט: יש ב-0–7 שיש להם אקסטרה

קריאה: למה לא להגדיר את כל המועצה?     

כפיר בטט: הסברנו

משה סולומון: עוד שאלה

משה סולומון:  יש כאן, אני רואה שלוש רשימות

משה סולומון:  מה ההבדל ביניהן?      

גל ברנס: הרשימה הראשונה זה למי שמוגדר בקירוב כ-0–40

גל ברנס:  זה לכלל הזכאויות בחוק

גל ברנס:  הרשימה השנייה זה לעניין היישובים שיש להם מסלול חקלאות ייחודי

גל ברנס:  הרשימה השלישית זה היישובים בצפון שזכאים

משה סולומון: יש יישוב שיכול להיות על כל שלושת הרשימות?      

גל ברנס: לא, הראשון זה כל הדרום, השני זה בדרום מי שהוא 7 עד 20, והשלישי זה הצפון

ינון אזולאי: אני מחזיק פה רשימה של רשות האוכלוסין, רשימת היישובים המפונים מהדרום ומפונים מהצפון שפונו ולא ניתן לשנות אליהן מען באופן מקוון, ומביאים פה רשימה של היישובים שפונו

ינון אזולאי:  לצורך העניין, אני מדבר איתך על אבן מנחם, אני מדבר איתך על נתיבות, מדבר איתך על רמות נפתלי

ינון אזולאי:  איך זה הולך?      

גל ברנס: הממשלה החליטה את מי לפנות בהתאם להנחיות משרד הביטחון

ינון אזולאי: אני מחזיק פה רשימה של רשות האוכלוסין, של היום, רשימת היישובים המפונים מהדרום ומהצפון שפונו ולא ניתן לשנות אליהם מען באופן מקוון

קריאה: גם חלץ לא בפנים

ינון אזולאי: יש פה רשימה חדשה שהיא לא נמצאת פה

ינון אזולאי:  לצורך העניין נתיבות היא נחשבת יישוב עם פינוי

ינון אזולאי:  אם הם מפונים פה אז הם גם נכנסים לתוך זה, אבל הם לא נמצאים

גל ברנס: אני אענה

גל ברנס:  מי שקובע מי פונה זה לא רשות האוכלוסין

גל ברנס:  אולי הם צריכים לתקן

גל ברנס:  זה הממשלה

ינון אזולאי: אין בעיה

ינון אזולאי:  אגב, זה כבר כמה ימים רץ

גל ברנס: אז הממשלה היא זאת שקובעת בהתאם להנחיות משרד הביטחון

כפיר בטט: הפנינו גם, ינון, להחלטות ממשלה

ינון אזולאי: אתם מבינים את הבעיה? החלטות ממשלה, רשות האוכלוסין מפרסמת רשימת יישובים שמפונים

ינון אזולאי:  פיקוד העורף, רשימה של מפונים

ינון אזולאי:  פיקוד הצפון, רשימה של מפונים

ינון אזולאי:  הכול בסדר

גל ברנס: זו הרשימה הראשונה ששמענו שהיא שונה

אופיר כץ: הרב גפני, אפשר לחדד את הנקודה שינון העלה עכשיו?     

משה גפני: כן

אופיר כץ: למה יש רשימה של משרד ממשלתי, של יישובים מפונים ואנחנו לא מתייחסים וזה בעצם לא נטמע בתקנות האלה?     

משה גפני: בבקשה, תשובה

כפיר בטט: אני לא מכיר את הרשימה של רשות האוכלוסין

כפיר בטט:  ממשלת ישראל קיבלה החלטות ממשלה ליישובים שפונו בהתאם למה שמשרד הביטחון הנחה לגבי מה הצורך המבצעי, וזו הרשימה שלפיה מתייחסים גם לדבר הזה, גם לכסף שניתן למפונים ועוד הרבה מאוד פרמטרים שניתנים

כפיר בטט:  אני לא יודע איזה משרד ממשלתי, רשות האוכלוסין עשו או לא עשו, אבל זה לא רלוונטי לסוגיה הזאת

אופיר כץ: זה מאוד רלוונטי

כפיר בטט: יכול להיות שגם משרד החקלאות פרסם משהו אחר

כפיר בטט:  אני לא יודע להתייחס לכל משרד, למה הוא פרסם

כפיר בטט:  יש החלטות ממשלה שהממשלה קובעת

אופיר כץ: משרד החקלאות זה רשות האוכלוסין שיודע לראות את הדברים האלה, ואתה לא יכול להגיד כאילו זה מישהו שהוא לא מהאטמוספירה, רשות האוכלוסין

אופיר כץ:  מה אמור אותו ראש רשות שברשימה הזאת, הוא רשום ופה הוא לא רשום

אופיר כץ:  למי צריך להתייחס אותו ראש רשות?      

קריאה: לממשלה

משה גפני: אופיר, השאלה שלך היא שאלה מצוינת

משה גפני:  צריך לברר בגלל שאני גם כן מקבל כל מיני מכתבים

משה גפני:  באחד אני מקבל דבר אחד, מהשני אני מקבל דבר אחר

משה גפני:  זה באמת בלתי אפשרי המציאות הזאת

משה גפני:  היה צריך להיות בתקנות

אופיר כץ: יש רשימה של רשות האוכלוסין

משה גפני: אופיר, אתה יושב-ראש הקואליציה

משה גפני:  תנחה אותי מה לעשות

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש למסור פה הצהרה פעם אחת ושהיא תהיה ברורה, בסדר?     

משה גפני: בבקשה

אליהו (אלי) רביבו: כל מה שאומר בישיבה יושב-ראש הקואליציה, תמיד, לא רק היום, על דעתי מקובל, מסונכרן ויש לו גיבוי מלא מכלל הקואליציה, לא רק מהליכוד

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה

ינון אזולאי: ואם זה קורה בפתאומיות?     

אליהו (אלי) רביבו: גם בפתאומיות

אופיר כץ: אני לא יודע אם להגיד על זה תודה

אליהו (אלי) רביבו: אופיר יקירי, אתה צעיר יותר

אליהו (אלי) רביבו:  למרות שאתה מנוסה יותר אני אומר לך משהו שאימא שלי שתיבדל לחיים טובים וארוכים לימדה אותי כשהייתי ילד

אליהו (אלי) רביבו:  תלמד שבין אצבע לציפורן רק לכלוך יכול להיכנס

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו לא נאפשר לאף לכלוך להיכנס בינינו

אליהו (אלי) רביבו:  אופיר, כל הבמה של כל הקואליציה אצלך

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה

משה גפני: אופיר, יש לך הרבה עבודה עכשיו

אופיר כץ: אני עובד

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אני אביא לך עוד כמה מכתבים שאני מקבל מכל מיני כיוונים

קריאה: אתמול עלה פה עבדון

משה גפני: בסדר, יותר גרוע

משה גפני:  ככה לא מתנהלים, מה יש לדבר בכלל? אליהו, אני מקבל את מה שאתה אומר

משה גפני:  אתה נתת לו גיבוי מלא

אליהו (אלי) רביבו: מלא

משה גפני: הוא צריך למצוא עכשיו פתרונות

אליהו (אלי) רביבו: יש לו אותם

משה גפני: אין לו

אליהו (אלי) רביבו: יש לו

ינון אזולאי: אם הוא אומר לך שיש לו, הם מסונכרנים

אליהו (אלי) רביבו: הוא יחליט מתי לתת אותם

משה גפני: יש לנו את שמות היישובים שאתם צריכים להקריא אותם

משה גפני:  בשמות היישובים עלה פה בדיונים בוועדה שכסרא סמיע, יאנוח ג'ת ובית ג'אן לא נמצאים

משה גפני:  החברים בוועדה, חלקם הגדול לא הבין למה היישובים האלה לא נמצאים בתוך המספר והמעמד שלהם, למה הם מחוץ לעניין

משה גפני:  האמת היא שאני תוך כדי הדיון שאנחנו דיברנו בינינו, גם לא הבנתי למה ספסופה לא נמצאת בפנים כשמירון בפנים

ינון אזולאי: הם הרבה עמוק בתוך ה-9

ינון אזולאי:  צריך להבהיר את זה

משה גפני: כן, בתוך ה-9

משה גפני:  מה זה הדבר הזה? מישהו יודע להגיד לנו? יכול להיות שיהיה לעניין הזה פתרון, ליישובים הדרוזים

משה גפני:  אליהו רביבו עובד על העניין הזה שתהיה החלטת ממשלה, אבל האמת היא שאם זה נכון שהם יתנו מכתב של פיקוד העורף שמכליל את היישובים הדרוזים המאוימים, אז זה הפתרון הכי נכון

שגית אפק: אז אנחנו נשארים באותו קריטריון שעל בסיסו הובאו התקנות בנוסח שבפניכם

שגית אפק:  אנחנו דיברנו היום עם פיקוד העורף ופיקוד צפון ביחד על היישובים האלה

משה סולומון: חבר הכנסת גפני, אני לא מבין

משה סולומון:  אני רואה פה את גוש חלב, אני רואה פה את מירון

משה סולומון:  מה הסיבה שהם לא שם? ספסופה ליד גוש חלב

משה גפני: יפה, אז אני מבקש לדעת למה ספסופה לא נמצאת בעניין

משה סולומון: גם יאנוח

כפיר בטט: הרב גפני, זו אותה תשובה שנתנו אתמול

משה גפני: שמה?     

כפיר בטט: לפי הנחיות משרד הביטחון, זאת אומרת או פיקוד צפון או פיקוד דרום, כל אחד בחלק שלו - - -      

שגית אפק: יוראי, מה ההנחיה הייתה לגבי יישובי 0–9, בבקשה? אני מתחילה להתבלבל

שגית אפק:  0–9 בצפון אני מדברת

שגית אפק:  אנחנו נפגשנו הבוקר לשמוע את פיקוד העורף ופיקוד הצפון

שגית אפק:  אני מבינה שיישובי 0–9 שנמצאים בהחלטת הממשלה קיבלו התייחסות בהנחיות פיקוד צפון

שגית אפק:  מה היו הנחיות ועל בסיס מה אתם הכנסתם את היישובים האלה לתקנות?      

יוראי מצלאוי: אז אני אומר שוב, בשיח שאנחנו קיימנו עם פיקוד צפון ועם פיקוד העורף, והמכתב שהועבר לנו על ידם מתייחס ליישובי קו העימות, לא ל-0 עד 9, לא להחלטת הממשלה הראשונה משנת 2000

שגית אפק: משנת 2000, נכון, 2127

יוראי מצלאוי: 2127, נכון מאוד

יוראי מצלאוי:  על פי ההחלטה הזו כל היישובים שנכנסו לרשימת יישובי קו העימות, אנחנו הכנסנו בהתאם למכתב שלהם כי הוא התייחס לאזורים האלה בנוסף לרמת הגולן שנוספה גם

יוראי מצלאוי:  צירפו את כל יישובי רמת הגולן

שגית אפק: ספסופה נמצאת בהחלטת הממשלה? זאת השאלה

משה גפני: שנייה, שגית

משה גפני:  אני לא למדתי ליבה אבל לקרוא את המפה של ארץ ישראל אני יודע

משה גפני:  למדתי את זה בכיתה ב' בחינוך העצמאי כשלמדתי בתל אביב

משה גפני:  אני רואה את גוש חלב ולידו אני רואה את ספסופה,

משה גפני:  אני רואה את מירון ואני רואה את כל היישובים שם שהם נכללים בתוך ה-0–9, וספסופה שהיא נמצאת עמוק, 4

משה גפני: 3, היא לא נמצאת

משה גפני:  מה אתם מספרים לי עכשיו סיפורים, פיקוד העורף? מה זה? אני רוצה תשובה

שגית אפק: אני מבינה שספסופה לא נמצאת בהחלטת הממשלה החדשה, זאת הסיבה

יוראי מצלאוי: נכון, היא לא חלק מיישובי קו העימות

שגית אפק: חבר הכנסת רביבו, ספסופה או יישובים נוספים גם לא נמצאים בהחלטת הממשלה החדשה

שגית אפק:  אני מבינה שנערכים לבחון את השאלה הזאת, אז אני מציעה שכל היישובים שלא נמצאים למעט היישובים הדרוזים שאולי נקבל לגביהם הנחיה אחרת מפיקוד העורף, ייבחנו במסגרת אותה החלטת ממשלה

שגית אפק:  ההחלטה השנייה היא שונה מההחלטה משנת 2000 שכוללת את כל היישובים ב-0–9, אז צריך לבחון את ההחלטה החדשה, על בסיס מה היא התקבלה

שגית אפק:  זה לא קשור לוועדה

חמד עמאר: אבל הם לא בודקים לפי ההחלטה החדשה

חמד עמאר:  לפי ההחלטה הישנה

שגית אפק: היישובים הדרוזים זה עניין אחר

שגית אפק:  ביחס ליישובים הדרוזים פיקוד העורף ופיקוד צפון בוחנים ברגעים אלה את השאלה האם יש להחיל עליהם את אותן הנחיות שהוחלו על יתר היישובים שסמוכים אליהם

שגית אפק:  אם כתוצאה מהבחינה הזאת יתקבל מכתב בידי משרד האוצר שאומר שחלות אותן הנחיות, היישובים האלה עונים על הקריטריון המקורי של התקנות האלה והם יכנסו לתקנות

שגית אפק:       יש שאלה אחרת

שגית אפק:  יש שתי החלטות ממשלה

שגית אפק:  יש החלטת ממשלה משנת 2000 שהגדירה את קווי הגבול 0–9

שגית אפק:  היישובים של 0–9 נכנסו, ויש החלטת ממשלה מהעת האחרונה שיצרה איזשהו שינוי וקבעה יישובים אחרים, ויש שונות בין שתי ההחלטות האלה

שגית אפק:  אני מבינה שהחלטת הממשלה הנוספת נבחנת בימים הקרובים

משה סולומון: ההחלטה החדשה מבטלת את ההחלטה הקודמת?     

שגית אפק: היא לא מבטלת אותה

שגית אפק:  שתי ההחלטות שרירות וקיימות, רק שההחלטה החדשה מתייחסת - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אפשר לתמרן ביניהן, זאת הבעיה

משה סולומון: מה עושה ההחלטה השנייה? למה היא בכלל קיימת?     

שגית אפק: אתם רוצים להסביר למה יש החלטה שנייה? אני לא מהממשלה, אני בינתיים יועצת משפטית של הכנסת

יוראי מצלאוי: אני אומר שוב, אנחנו פועלים לפי המכתב שקיבלנו מפיקוד צפון

חמד עמאר: פיקוד צפון או פיקוד העורף? כל פעם אתה מבלבל אותי

שגית אפק: גם וגם

שגית אפק:  הסברנו את זה אתמול

אליהו (אלי) רביבו: חמד, אתה היית בפגישה

אליהו (אלי) רביבו:  אתה מבין שיש לקונה כי מטיילים בין שלושה מחליטים

משה גפני: בבקשה

יוראי מצלאוי: פיקוד העורף, יש להם את ההנחיות שלהם

יוראי מצלאוי:  הן מתעדכנות סדיר ולהן אנחנו קוראים הנחיות

יוראי מצלאוי:  המכתב שקיבלנו מפיקוד העורף הוא מכתב נפרד שמדבר מעבר להנחיות של פיקוד העורף, מה חל

יוראי מצלאוי:  הוא מתייחס לשלושה אזורים: מתייחס ליישובי קו העימות שזה החלטת הממשלה משנת 2000

יוראי מצלאוי:  זה המסמך שלהם מתייחס, לא אנחנו קבענו את זה

משה סולומון: זה ה-0–9

יוראי מצלאוי: לא, זה לא 0–9, זה רשימה של יישובים שנמצאים בהחלטת ממשלה משנת 2000, 2127 והם נקראים יישובי קו העימות

יוראי מצלאוי:  כך הם מוכתרים

יוראי מצלאוי:  יש בנוסף שני אזורים נוספים, רמת הגולן צפון ורמת הגולן דרום ששם הוא הכניס את כל היישובים שנמצאים ברמת הגולן

יוראי מצלאוי:  לגבם הוא אמר שחלו הנחיות בחודש אוקטובר שהן מגבילות באופן משמעותי מאוד את תנועת האזרחים, בתי הספר ועוד

יוראי מצלאוי:  לקחנו את המסמך הזה ועל בסיסו כשהשווינו אותו להנחיות פיקוד העורף הכלליות וגם באזורים האלה, הבנו שהן מחמירות יותר ולכן הכנסנו את כל היישובים שנכנסו

יוראי מצלאוי:  הוספנו אותם למסמך, גם וגם, גם את רמת הגולן וגם את כל יישובי קו העימות שנמצאים בהחלטת הממשלה

יוראי מצלאוי:       0–9 זו החלטה נפרדת

יוראי מצלאוי:  זו החלטה של עדיפות לאומית

יוראי מצלאוי:  אפשר ללכת לפיה

יוראי מצלאוי:  במקרה הזה פיקוד צפון על פי המסמך שהוא העביר לנו, הלך לפי החלטה אחרת, לפי החלטת קו עימות

יוראי מצלאוי:  אנחנו הלכנו לפי המסמך שהועבר אלינו

יוראי מצלאוי:       עוד דיון אחד חשוב לגבי מה ששגית אמרה לגבי הבחינה לגבי שלושת היישובים הדרוזים

יוראי מצלאוי:  הבחינה שנעשית כרגע זה האם מערכת הביטחון יודעת לומר לנו שבחודש אוקטובר מכוח האיומים הביטחוניים שיש על היישובים האלה לאור הקרבה שלהם ליישובי קו העימות, חלו עליהם הגבלות זהות לאלה שחלו על יישובי קו העימות?     

אלון שוסטר: בית ג'אן ב-0–9?     

יוראי מצלאוי: לא

יוראי מצלאוי:  חלו עליהם הגבלות זהות להגבלות שחלו על יישובי קו העימות

יוראי מצלאוי:  זה המסמך שאנחנו מחכים

יוראי מצלאוי:  אני לא יודע אם הוא יגיע או לא

יוראי מצלאוי:  הוא נמצא בבחינה

אופיר כץ: ואם הוא לא מגיע או שהתשובה שלילית, הוא בחוץ?     

יוראי מצלאוי: אנחנו נעשה דיון

אופיר כץ: לא הבנתי

אופיר כץ:  אנחנו הולכים להצביע גם אם תהיה תשובה שלילית והמסמך לא יגיע?      

משה גפני: פנה חברת הכנסת רביבו למשרד ראש הממשלה שיש עוד פתרון

משה גפני:  הפתרון שהחלטת ממשלה תשונה לגבי היישובים הדרוזים

אלון שוסטר: וזה ישפיע על החוק הזה

חמד עמאר: החלטת הממשלה משנת 2000 עשתה עוול עם היישובים הדרוזים

אליהו (אלי) רביבו: אני מקווה להצליח לעשות טיפה סדר בסימני השאלה ובאי ההבנות

אליהו (אלי) רביבו:  חשוב רגע שנבין

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מקבלים כמה גישות, האחת, על פי הנחיות פיקוד צפון שבחלק מההיבטים והיישובים מנוגדת להחלטות, ותבחין פיקוד דרום שבחלק מהם מנוגדת לתפיסת החלטת הממשלה משנת 2000

אליהו (אלי) רביבו:  עדיין אנחנו מדינה אחת ועדיין היישובים מתמודדים עם אותה התמודדות

אליהו (אלי) רביבו:  יש שתי אפשרויות, האחת לשנות את הקריטריון, והשנייה, לקבל עדכון בהחלטת ממשלה שתתייחס ותכליל

אליהו (אלי) רביבו:  הגענו למסקנה שעדכון החלטת ממשלה זמינה וקלה יותר לביצוע, לפיכך פניתי כמו שאתה יודע ומעורב, ללשכת ראש הממשלה על פי דרישת יושב-ראש הוועדה

שגית אפק: לתקן את החלטת הממשלה זה הדבר הכי נכון

אליהו (אלי) רביבו: אין מנוס מכך

שגית אפק: הוועדה לא יכולה לתקן החלטת ממשלה

שגית אפק:  הממשלה צריכה לעשות את זה

אופיר כץ: אם זה לא ייכנס עכשיו, זה לא ייכנס

אליהו (אלי) רביבו: אתה צודק

אופיר כץ: רביבו, תקשיב לי דקה, היה לנו מקרה נוסף בחוק של החטופים

אופיר כץ:  בחוק של החטופים באה הממשלה עם איזושהי הצעה ואנחנו באנו עם הצעת חוק פרטית

אופיר כץ:  הממשלה הציעה להביא איזשהו הסכם שהוא ייתן פתרון

אופיר כץ:  אנחנו הצענו שאנחנו נחליט ונחוקק הצעת חוק פרטית בוועדה

אופיר כץ:  את החוק העברנו בשבועיים כמו שהבטחנו למשפחות

אופיר כץ:  ההסכם של הממשלה עדיין לא הגיע

אליהו (אלי) רביבו: אתה צודק

אופיר כץ: אני אומר, רביבו, אם אנחנו לא נכניס אותם עכשיו, יעשו את התיקונים אחרי זה, אין בעיה

אליהו (אלי) רביבו: יש מגבלה משפטית עכשיו להכניס אותה בלי שמעדכנים

אופיר כץ: בסדר, אז שיתקנו את זה אחרי זה

אופיר כץ:  אם הם לא יכנסו עכשיו, הם לא יכנסו

יצחק פינדרוס: כן, אבל אתה יודע שאנחנו לא בהליך חקיקה, אנחנו בהליך אישור תקנות

יצחק פינדרוס:  מי שמביא את התקנות זה הממשלה

שגית אפק: מבחינה משפטית יש שתי אפשרויות להכניס אותם עכשיו

שגית אפק:  האפשרות האחת היא שיש מכתב של פיקוד העורף, פיקוד צפון שמחילים עליהם בעצם בשל האיומים את אותן הנחיות שחלו עליהם בחודש אוקטובר, ואז אנחנו נמצאים בקריטריון המקורי של התקנות

שגית אפק:  יש לנו הנחיות והם נכנסים

שגית אפק:  האופציה השנייה שאנחנו יורדים מהקריטריון הזה

שגית אפק:  הוועדה עוברת לקריטריון אחר שיכול להיות כל קריטריון

שגית אפק:  זה יכול להיות קווי אורך ורוחב, זה יכול להיות קריטריון אחר שתמצאו, ולקריטריון הזה ייכנסו גם היישובים האלה, אולי גם יישובים אחרים

שגית אפק:  בכל מקרה כל דרך שתבחרו צריכה להיות דרך שבסוף תייצר אחידות ושוויון בין יישובים

שגית אפק:       הדרך של תיקון החלטת הממשלה זה תיקון עוול מסוג אחר שנכון וצריך לעשות אותו בלי קשר

שגית אפק:  אם הוא ייעשה עכשיו יתכן שזה יקל על פיקוד העורף כמובן לתת את המכתב, אבל זה לא קשור לדברים

משה סולומון: אני רק אוסיף שגם באופציה הראשונה ששגית העלתה כאן צריך לשים לב שברגע שזה אישור שמי זה פותח עוד יישובים אחרים כמו שאנחנו כרגע מקבלים שמות

שגית אפק: לא פותחים שמית

שגית אפק:  יש קריטריון שעובדים לפיו

שגית אפק:  כתוצאה ממנו נגזרים היישובים

משה סולומון: בהצעה שאנחנו אומרים, שפיקוד העורף ופיקוד צפון ילכו להכניס את היישובים האלה שאני בעד עקרונית, אני רק אומר לשים לב שאין עוד יישובים בקווי אורך ורוחב שנכנסים והם לא מופיעים שמית

שגית אפק: יש וייכנסו

משה סולומון: אני בעד שייכנסו

משה סולומון:  אני אומר שזה לא יהיה שמי אלא שזה יהיה לפי - - -      

קריאה: לא, אף אחד לא דיבר על שמי

משה גפני: תודה רבה

אלון שוסטר: נראה לי ברור שמה שצריך לעשות, הקריטריונים הם פשוטים ולא לפי יישובים

אלון שוסטר:  0–9, יש החלטות ממשלה בעניין הזה

משה גפני: זה לא 0–9

אלון שוסטר: פלוס פצ"ן פקע"ר אם הם מוסיפים יישובים נוספים

אלון שוסטר:  זה הסיפור, קריטריונים ברורים לחלוטין

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אנחנו כולנו מסכימים

אלון שוסטר: לא לשכוח את שבי ציון שהם לא שם אבל יש להם עניינים עם הים, שצריך להכניס אותם פנימה ברשימות

משה גפני: אני עלול לשכוח בגלל שאני שומע שבי ציון פעם ראשונה

משה גפני:  שמעתי את ספסופה

משה גפני:  מה זה לזכור? אני זוכר את כל המפה הגיאוגרפית של מדינת ישראל? יש מי שמופקד על זה

חמד עמאר: היועצת המשפטית, אם נעשה עוול ליישובים הדרוזים בשנת 2000 בהחלטת ממשלה, אני חושב, את ההצעה של היועצת המשפטית קו אורך-רוחב זה הפתרון הכי טוב שאנחנו כוועדה נכניס אותו

חמד עמאר:  גם יישוב כמו ספסופה, גם יישובים אחרים שבאמת צריכים להיות בפנים, צריך להכניס אותם

חמד עמאר:  אתה לא יכול לבוא לתקן ספציפית לשלושה יישובים

חמד עמאר:  אני מציע ללכת לקו אורך-רוחב ומה שהציע היושב-ראש והיועצת המשפטית

משה גפני: ספסופה לא פותר את הבעיה מבחינת אורח-רוחב

משה גפני:  יש בעיה מאוד גדולה עם האורח ורוחב

משה גפני:  הפתרון הכי טוב אבל ספסופה יכולה להישאר בחוץ עוד פעם

חמד עמאר: לא, היא בפנים

משה גפני: עמית סופר, בבקשה, ראש המועצה האזורית מרום הגליל

עמית סופר: אדוני היושב-ראש, אתה כבר זיהית אתמול שמדובר פה בקריטריון שגוי ופסול

עמית סופר:  עם כל הכבוד, האוצר נתלה כאן על מדיניות של התגוננות של פיקוד העורף, על אזורי הנחיה

עמית סופר:  יש קריטריון ברור בצפון שהוא קו עימות 0–9

עמית סופר:  הוא משמש למעשה לאורך שנים את כל החלטות הממשלה - - -      

משה גפני: תקשיב רגע, אני לא אמרתי שזה קריטריון פסול

משה גפני:  אני מבקש, אל תגיד את זה

משה גפני:  לא אמרתי את זה ואנחנו דנים בעניין לגופו של עניין

משה גפני:  מה שעניין אותנו, למה ספסופה למשל לא בעניין, בשעה שמירון כן

משה גפני:  זה הכול

שגית אפק: זה אותו קריטריון שהיה בכל תקנות מס רכוש לאורך כל השנים

שגית אפק:  הקריטריון של הנחיות פיקוד העורף זה קריטריון חוזר על עצמו

משה גפני: בבקשה

עמית סופר: אדוני היושב-ראש, גם מירון לא נמצאת שם

עמית סופר:  נתת דוגמה את ספסופה, 5

עמית סופר: 5 ק"מ מהגבול, לא נמצאים בהחלטה

עמית סופר:  עיני חלילה לא צרה באף אחד, אבל אני חייב לומר שלכתחילה היה ראוי להכיל עוד יישובים אפילו עם ענפים מרכזיים כמו החקלאות והתיירות, שכל היישובים פה קורסים ואין אופק ואין מי שייתן להם גיבוי

עמית סופר:       כשהזכרת את ספסופה, לפחות את יישובי קו העימות של 0–9 כמו היישוב ספסופה עם 5

עמית סופר: 5 ק"מ, לא יתכן שלא יכללו בתוך ההחלטה הזאת

עמית סופר:  צריכים להגיע לפה ולהבין שמדובר פה ביישובים שהם מושבתים לגמרי, לא חקלאות, לא תיירות, חיים פה במציאות לא נורמלית של שגרה בחירום, הדי פיצוצים, חלקם של התושבים אפילו לא נמצאים ביישוב מחשש להיפגע

עמית סופר:  איך אפשר להעלות על הדעת שיישובים כאלה של 0–9 לא יכנסו? יש קריטריון ברור, 0–9

עמית סופר:  הוא יכיל בסופו של דבר את כלל היישובים, גם את היישובים הדרוזים, ויפתור וייתן פה מענה לכלל ההחלטה

עמית סופר:  אגב, גם לא מדובר באוכלוסייה גדולה

עמית סופר:  אם האוצר חושש ש-0–9 יכניס לו יישובים נוספים, אין חשש

עמית סופר:  מדובר פה בסך הכול על מעט של אוכלוסייה שיכולה להיכנס ובהחלט אוכלוסייה שנפגעת מההחלטה הזאת

משה גפני: אני מסכים איתך

עמית סופר: בהחלטה הקודמת ישנם יישובים שנמצאים אפילו ב-10

עמית סופר: 5 ונמצאים בהחלטה

עמית סופר:  לקבוע קריטריון ברור של 0–9

משה גפני: תודה רבה

יצחק פינדרוס: אני רוצה לשאול אותך שאלה

יצחק פינדרוס:  אני מבין שראשי המועצות היו מכירים את המכתב הזה של פיקוד צפון

יצחק פינדרוס:  גם קיבלתי את זה מכם

יצחק פינדרוס:  האם אתה יכול לסבר את אוזננו פשוט להבין מה קרה פה? לפי מה נקבעה הרשימה של פיקוד צפון? למה ספסופה לא נמצאת ברשימה של פיקוד צפון ממה שאתה יודע?      

ולדימיר בליאק: גם יסוד המעלה, גם שדה אליעזר, בר יוחאי

עמית סופר: יש למעשה קו של פצ"ן

עמית סופר:  זה אזורי הנחיה

עמית סופר:  באזור הזה של ספסופה ההנחיה היא על ידי פיקוד העורף

עמית סופר:  זה רק אזור ההנחיה אבל הם למעשה מצויים בקו הגבול

עמית סופר:  הם חשופים

עמית סופר:  קח את גוש חלב, 200 מטר מספסופה

עמית סופר:  הם נמצאים באזור הנחיה של פצ"ן

עמית סופר:  לעומת זאת ספסופה, 200 מטר משם נמצאים באזור הנחיה של פיקוד העורף

עמית סופר:  זה רק אזורי הנחיה

עמית סופר:  קווי העימות נקבעו על פי קו מאוד ברור של 0–9

עמית סופר:  זה הקו שהנחה את כל החלטות הממשלה, גם את רשות המיסים לאורך כל ציר הזמן

יצחק פינדרוס: קווי ההנחיה של פיקוד צפון, על פי מה נקבעו?      

עמית סופר: אני מניח שזה שיקולים מבצעיים אבל בוודאי לא משקף את הקרבה לגבול ואת הביטחון ואת החוסן הכלכלי של אותו יישוב שכרגע אנחנו דנים

עמית סופר:  אנחנו מדברים על נזקים מהמלחמה, נזקים עקיפים

עמית סופר:  ספסופה שנמצאת בסמיכות של 200 מטר מהיישוב גוש חלב, בגלל שגוש חלב נמצא באזור הנחיה של פצ"ן הוא כן נכנס, וספסופה היא באזור הנחיה של פקע"ר לא נכנס

עמית סופר:       קח את כפר ורדים לדוגמה

עמית סופר:  הם נמצאים במרחב של 10

עמית סופר: 5 מהגבול אבל למעשה הם לא נכנסים ב-9–0

עמית סופר:  יש כל מיני פערים בין אזורי הנחיה של פצ"ן לאזורי הנחיה של פקע"ר

יצחק פינדרוס: מה השיקול המבצעי? על פי החליטו?     

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:      אתם סיימתם את הוויכוחים שהיו אתמול? אמרתם שתשבו ותפתרו את הבעיה

גל ברנס: איזה בעיה?     

משה גפני: היה פה כמה בעיות

משה גפני:  ירון, פתרתם את הבעיות?      

ירון גינדי: כן, אנחנו צריכים להציג אותן

משה גפני: תציגו

ירון גינדי: אוקיי

שגית אפק: ישי, אתה מקריא את רשימת היישובים וצריך להוסיף אליהם כל מיני יישובים שנפלו לכם בין הכיסאות, אז אתם רוצים לעשות את העבודה הזאת עכשיו?     

ישי פרלמן: כן, אנחנו שנייה צריכים לעשות איזושהי בדיקה

שגית אפק: איזה בדיקה?     

משה גפני: בבקשה תקריאו את היישובים

גל ברנס: שדרות, אבשלום, אוהד, בארי, בני נצרים, דקל, חולית, יבול, ישע, יתד, כיסופים, כרם שלום, מבטחים, מגן, נווה, ניר יצחק, ניר עוז, נירים, סופה, עין הבשור, עין השלושה, עמיעוז, פרי גן, צוחר, רעים, שדה אברהם, שדה ניצן, שלומית, תלמי אליהו, תלמי יוסף, גברעם, זיקים, יד מרדכי, כרמיה, נתיב העשרה, זמרת, כפר מימון, סעד, עלומים, שובה, שוקדה, תושיה, תקומה, אור הנר, איבים, ארז, גבים, יכיני, כפר עזה, מפלסים, נחל עוז, ניר עם, אופקים, נתיבות, אורים, גבולות, צאלים, ברוש, תאשור, תדהר, אשבול, בטחה, גילת, מבועים, מסלול, ניר משה, ניר עקיבא, פדויים, פטיש, פעמי תש"ז, קלחים, רנן, שבי דרום, שדה צבי, תלמי ביל"ו, תפרח, בית הגדי, יבולים, זרועה, יושיביה, מעגלים, מלילות, שיבולים, שרשרת, ברור חיל, דורות, רוחמה, באר שבע, חורה, להבים, לקיה, מיתר, נאות חובב, עומר, רהט, שגב שלום, תל שבע, אום בטין, אל-סייד, תראבין א-צאנע, בית קמה, גבעות בר, דבירה, חצרים, להב, כרמים, משמר הנגב, נבטים, שובל, אשכולות, סנסנה, אשקלון, באר גנים, בית שקמה, ברכיה, בת הדר, גיאה, הודיה, חלץ, כוכב מיכאל, כפר סילבר, מבקיעים, משען, ניצן א', ניצן ב', ניצנים, ניר ישראל, תלמי יפה, אשדוד, בני עי"ש, גדרה, גן יבנה, יבנה, קריית גת, קריית מלאכי, אביגדור, אורות, אחווה, אמונים, באר טוביה, ביצרון, בית עזרא, גבעתי, חצב, חצור, יינון, כנות, כפר אחים, כפר ורבורג, נווה מבטח, ניר בנים, עזר, עזריקם, ערוגות, שדה עוזיהו, שתולים, תימורים, תלמי יחיאל, בית אלעזרי, בניה, גבעת ברנר, קדרון, גן הדרום, כפר אביב, כפר מרדכי, מישר, משגב דב, עשרות, שדמה, כפר הנגיד, פלמחים, בית גמליאל, בן זכאי, בני דרום, ניר גלים, צופיה, קבוצת יבנה, בית חלקיה, בני ראם, גני טל, חפץ חיים, יד בנימין, אלעזי, גת, ורדון, כפר הרי"ף, נגבה, נחלה, סגולה, קדמה, רבדים, שדה יואב, אחוזם, זוהר, יד נתן, לכיש, מנוחה, נהורה, נוגה, ניר ח"ן, עוצם, שדה דוד, שדה משה, שחר, תלמים, אבן שמואל, איתן, אלומה, זבדיאל, זרחיה, מרכז שפירא, משואות יצחק, נועם, עוזה, עין צורים, קוממיות, רווחה, שלווה, שפיר

שולמית אלוני: הרשימה הזאת לא כוללת אזורי תעשייה, גם לא חוות ולא אזורים נוספים שראינו ביישובים - - -      

גל ברנס: זה לפי המועצות שהם רשומים אליהם ומיוחסים להם בארנונה וכל הדברים האלה

שולמית אלוני: אמיר, מה קורה לגבי אזורי התעשייה?     

גל ברנס: הם משויכים לאיזושהי רשות מקומית שנמצאת כאן

יצחק פינדרוס: אתה הקראת יישובים בתוך מועצות אזוריות

שגית אפק: ברשימות קודמות הם הופיעו בנפרד, אז למה הם לא מופיעים כאן? אנחנו רוצים רק לדעת שהם יכללו

מירב כהן: אנחנו העתקנו את הרשימה מהנחיות פיקוד העורף

מירב כהן:  אני חושב שצריך להוסיף גם את אזורי התעשייה לתוך הרשימה

שולמית אלוני: יש פה גם חוות שלא מופיעות

שולמית אלוני:  ראינו אזור תעשייה דרומי אשקלון, חוות השקמים

מירב כהן: אזור תעשייה הדרומי אשקלון אין צורך, זה בעיר אשקלון

שולמית אלוני: אני אומרת לכם מה ראינו

שולמית אלוני:  השאלה האם לא לצרף?      

יצחק פינדרוס: מועצות אזוריות, כשיש אזור תעשייה ולא כל היישובים נמצאים בפנים, אתה צריך להגדיר אם כן או לא

שגית אפק: אמיר, אתה ראית את הרשימה

שגית אפק:  שלומית העבירה לך את הרשימה של החסרים שאנחנו ראינו

שגית אפק:  תגידו למה אתם מסכימים, למה אתם לא מסכימים ובואו נתקדם

מירב כהן: לכולם מסכימים

שגית אפק: יופי, אז תקריאו אותם

מירב כהן: אזור תעשייה הדרומי אשקלון אין צורך להכניס אותו

שגית אפק: כי?     

מירב כהן: כי זה חלק מהעיר

מירב כהן:  הגדרנו אותו בפעם הקודמת בנפרד בגלל שהוא היה במסלול אדום

שגית אפק: למה לא צירפתם מפה הפעם? בפעמים קודמות הצלחתם לצייר

מירב כהן: ניסינו להסביר

מירב כהן:  זה לא קשור למפה יותר

מירב כהן:  אין יותר מרחקים של 9–40

מירב כהן:  זה לא רלוונטי

שגית אפק: לא צריכים מרחקים

שגית אפק:  מפה מקלה פשוט

חמד עמאר: היועצת המשפטית, אני חייב לשתף אתכם עכשיו שתבינו שכל החלטה שלכם וגם החלטה של פיקוד העורף הכול שטויות

חמד עמאר:  עכשיו פיקוד העורף שלח הנחיות להיום

חמד עמאר:  יאנוח ג'ת פעילות מלאה

חמד עמאר:  הגעה למרחב מוגן, 30 שניות

חמד עמאר:  אפס ירידת טילים

חמד עמאר:  אפס התרעות היה היום ביאנוח ג'ת

חמד עמאר:  בכפר ורדים שהוא צמוד, אפס מרחק, פעילות חלקית, הגעה למרחב מוגן, 15 שניות

חמד עמאר:  הטיל, לוקח לו 15 שניות לעבור באפס מרחק

חמד עמאר:  זה אומר שכל מה שאתם אומרים כאן זה סיפורי סבתא

משה גפני: מה אתה רוצה מהם?      

חמד עמאר: לא, מה שאומר גם פיקוד העורף

חמד עמאר:  מה שאומר פיקוד העורף, הכול סיפורי סבתא

חמד עמאר:  אומר 15 שניות, הגעה למרחב מוגן כשהמרחק אפס

צחי בניון: הוא צודק, אדוני

צחי בניון:  גם מושב צוריאל ופקיעין החדשה ומצפה אילן לא נכנסים

צחי בניון:  מה זה, הצפון הוא סוג ב' פה?      

חמד עמאר: אני אומר לך, אדוני היושב-ראש, אין מקום לאשר את התקנות האלה בלי להביא את פיקוד העורף לכאן

חמד עמאר:  חייב להביא את פיקוד העורף

חמד עמאר:  30 שניות במרחק אפס לעומת 15 שניות מרחק אפס

חמד עמאר:  אתם מבינים את זה? הכול שטויות מה שהביא מפיקוד העורף

צחי בניון: חבר הכנסת גפני, אפשר מילה אחת? באתי מהצפון לכאן במיוחד

משה גפני: בבקשה

צחי בניון: תודה רבה

צחי בניון:  אני בצו 8

צחי בניון:  קיבלתי כמה שעות כדי לצעוק רגע זעקה

צחי בניון:  צחי בניון, מושב צוריאל

אליהו (אלי) רביבו: שנייה לפני שאתה מדבר, אני פשוט חייב לצאת לדיון אחר

אליהו (אלי) רביבו:  חמד, קח

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש להציע הצעה, אני מבקש שתצטרף אליה, לזמן דיון דחוף של ועדת הכספים וועדת חוץ וביטחון שאתה חבר גם בה

חמד עמאר: לא, אני לא חבר בה

אליהו (אלי) רביבו: היית חבר בה מספיק

חמד עמאר: הייתי חבר

אליהו (אלי) רביבו: דיון בחוץ וביטחון וכספים, משולבת כדי שפיקוד העורף יתייחס לנסיבות שבעטיין הוא נתן את הנתונים שהוא נתן

משה גפני: אנחנו הולכים להצביע ואני אתן את הנוסח, מה שאני חושב שעליו נצביע

אליהו (אלי) רביבו: אוקיי

חמד עמאר: אני סומך עליך

צחי בניון: אדוני, תן לי בבקשה מילה

משה גפני: כן, בבקשה

צחי בניון: תודה רבה

צחי בניון:  שמי צחי בניון, אני ממושב צוריאל בגליל המערבי

צחי בניון:  זה נמצא במועצה האזורית מעלה יוסף

צחי בניון:  אנחנו 20 יישובים שנמצאים במרחב של 0–9

צחי בניון:  כפי שחבר הכנסת הנכבד עמאר ציין פה, אצלנו רוב היישובים נמצאים ב-15 שניות ואם בכלל

צחי בניון:  אם יש להם מזל הם ב-15 שניות, אז 20 יישובים של מעלה יוסף שהם מוגדרים כיישובי ספר, אנחנו מבקשים שהם יהיו פה במסלול הירוק, שהם יוכרו

צחי בניון:  יש עוד שני יישובים בלבד, מצפה גיתה ומושב לפידות שמבקשים להכניס אותם, שני יישובים בלבד ממעלה יוסף

משה סולומון: איזה מרחק הם?     

צחי בניון: הם מעל 9 קילומטרים אבל זה שני יישובים בודדים שנמצאים סמוך ליאנוח ג'ת

צחי בניון:  אני מבקש שכל יישובי מעלה יוסף יכנסו לדיון הזה

צחי בניון:  כולנו נמצאים באזור לחימה

צחי בניון:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  זה תלוי בפיקוד העורף

משה גפני:  הם צריכים להכניס את זה

משה גפני:  אם זה מעל 9 קילומטר בוודאי שצריך

צחי בניון: 9–0 קילומטר, אדוני

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:       אפשר להמשיך את ההקראה?      

גל ברנס: תוספת שלישית     (תקנה 1 – פסקה (3) להגדרת "שווי של נזק עקיף")         פה אנחנו מדברים על מי שהוא בעצם ה-7 עד 20 לעניין החקלאות

גל ברנס:  יש לנו את שדרות, אבשלום, אוהד, בארי, בני נצרים, דקל, חולית, יבול, ישע, יתד, כיסופים, כרם שלום, מבטחים, מגן, נווה, ניר יצחק, ניר עוז, נירים, סופה, עין הבשור, עין השלושה, עמיעוז, פרי גן, צוחר, רעים, שדה אברהם, שדה ניצן, שלומית, תלמי אליהו, תלמי יוסף, גברעם, זיקים, יד מרדכי, כרמיה, נתיב העשרה, זמרת, כפר מימון, סעד, אלומים, שובה, שוקדה, תושיה, תקומה, אור הנר, איבים, ארז, גבים, יכיני, כפר עזה, מפלסים, נחל עוז, ניר עם, אופקים, נתיבות, אורים, גבולות, צאלים, ברוש, תאשור, תדהר, אשבול, בטחה, גילת, מבועים, מסלול, ניר משה, ניר עקיבא, פדויים, פטיש, פעמי תש"ז, קלחים, רנן, שבי דרום, שדה צבי, תלמי ביל"ו, תפרח, בית הגדי, גבעולים, זרועה, יושיביה, מעגלים, מלילות, שיבולים, שרשרת, ברור חיל, דורות, רוחמה, אשקלון, באר גנים, בית שקמה, ברכיה, בת הדר, גיאה, הודיה, חלץ, כוכב מיכאל, כפר סילבר, מבקיעים, משען, ניצן א', ניצן ב', ניצנים, ניר ישראל, תלמי יפה

שולמית אלוני: גם פה אותה בחינה

גל ברנס: כן, לאזורי תעשייה, בסדר

גל ברנס:       תוספת רביעית     (תקנה 1 – הגדרת "אזור מיוחד")         

גל ברנס: זה היישובים בצפון

גל ברנס:       אביבים, אבירים, אבן מנחם, אדמית, אילון, אלקוש, בית הלל, בן עמי, בצת, ברעם, ג'ש (גוש חלב), גונן, גורן, געתון, גרנות הגליל, גשר הזיו, דובב, דישון, דלתון, דן, דפנה, הגושרים, הילה, זרעית, חוסן, חורפיש, חניתה, יובל, יחיעם, יערה, יפתח, יראון, כברי, כפר בלום, כפר גלעדי, כפר ורדים, כפר סאלד, כרם בן זמרה, להבות הבשן, לימן, מטולה, מלכיה, מנות, מנרה, מעונה, מעיליא, מעין ברוך, מעלות תרשיחא, מצובה, מרגליות, מרכז כ"ח, משגב עם, מתת, נאות מרדכי, נהריה, נווה זיו, נטועה, שאשא, סער, ע'ג'ר, עבדון, עברון, עין יעקב, עלמה, עמיר, ערב אל עראמשה, פסוטה, פקיעין, פקיעין החדשה, צבעון, צוריאל, קריית שמונה, ראש הנקרה, ריחאניה, רמות נפתלי, שאר ישוב, שדה נחמיה, שומרה, שלומי, שמיר, שניר, שתולה, נווה אטיב, אלוני הבשן, רמת מגשימים, חספין, נוב, אבני איתן, אליעד, מיצר, מבוא חמה, קשת, יונתן, נטור, גשור, בני יהודה, גבעת יואב, נאות גולן, אפיק, כפר חרוב, קדמת צבי, קצרין, אניעם, חד נס, כנף, מעלה גמלא, רמות, נמרוד, אלרום, מרום גולן, עין זיוון, מג'דל שמס, מסעדה, בוקעתה, עין קיניא, שעל, אודם, אורטל, רמת טראמפ, קלע אלון

שולמית אלוני: פה תשימו לב

שולמית אלוני:  להבנתנו בהתאם להנחיות פיקוד צפון גם שבי ציון צריך להיכלל ביישובים?     

גל ברנס: כן, גם שבי ציון

שולמית אלוני: אז גם שבי ציון יכנס

שולמית אלוני:  תמשיך

גל ברנס: סייג לתחולה	2

גל ברנס:  (א) תקנות אלה לא יחולו על ניזוק שהוא אחד מאלה:      המדינה;     גוף מתוקצב או תאגיד בריאות כהגדרתם בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985;     קופת חולים;     מוסד ציבורי, כהגדרתו בסעיף (9)(2)(ב) לפקודה, למעט אם הוא מוסד ציבורי זכאי;     ניזוק שדיווח לרשות המיסים בישראל על סגירת עסקו, לפני תחילת התקופה הקובעת;     ניזוק שעסקו לא היה פעיל לפני יום ט"ו בתשרי התשפ"ד (30 בספטמבר 2023); לעניין זה, יראו ניזוק כמי שעסקו לא היה פעיל אם הוא לא הגיש לרשות המיסים בישראל שניים מתוך שלושת הדוחות האחרונים שהיה חייב בהגשתם לפי חוק מס ערך מוסף, בשל התקופה שלפני תחילת התקופה הקובעת, אלא אם כן הוכיח הניזוק, להנחת דעתו של המנהל, שעסקו היה פעיל

שולמית אלוני: תסביר

גל ברנס: כל אלה, בעצם התקנות לא חלות עליהם

גל ברנס:  רובם גופים מתוקצבים על ידי המדינה או גופים שבעצם סגרו את עסקם ולכן לא רלוונטיים

גל ברנס:  זה בדומה לחוק

שולמית אלוני: מה ביחס לחברה ממשלתית?     

גל ברנס: חברה ממשלתית היא חלק מגוף מתוקצב

כפיר בטט: שלומית, שבי ציון, ממה שאני רואה עכשיו אני חושב שאנחנו טעינו והתבלבלנו

כפיר בטט:  הם לא בפנים

שולמית אלוני: תעשו את הבחינה

כפיר בטט: נבדוק את זה שוב אבל היה טעות פה בינינו

שולמית אלוני: לגבי פסקה (6), "בשל התקופה שלפני תחילת התקופה הקובעת"

שולמית אלוני:  התקופה הקובעת מתחילה ב-7 באוקטובר או לפני 30 בספטמבר 2023?      

כפיר בטט: 30 בספטמבר

כפיר בטט:  כמו בחוק זה צריך להיות

ישי פרלמן: פסקה (1) בהגדרה "שווי של נזק עקיף" –      

ישי פרלמן: זה בעצם מסלול השכר

ישי פרלמן: פסקה (2) בהגדרה "שווי של נזק עקיף", כנוסחה בתקנה 1(1)(א) לתקנות אלה –      

ישי פרלמן: זה המסלול מחזורים

אחד מאלה: הוא מוסד כספי כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף;     

אחד מאלה: הוא קרן נאמנות כהגדרתה בסעיף 88 לפקודה;     

אחד מאלה: הוא קבלן כוח אדם כהגדרתו בחוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם, התשנ"ו-1996;     

אחד מאלה: עיסוקו בחקלאות;     

אחד מאלה: הוא ביצע בשנת המס 2022 או 2023 עבודה שמשך ביצועה עולה על שנה;     

ניר ינושבסקי: אדוני היושב-ראש, התאחדות הקבלנים מבקשת להתייחס להחרגה של הקבלנים מהמתווה

ינון אזולאי: זה הערות שאתמול דיברו עליהם גם, חלק מההערות שהיו צריכים להחזיר לנו תשובה

ינון אזולאי:  הקבלנים עוד פעם החריגו אותם

משה גפני: תודה

משה גפני:  למה החרגתם את הקבלנים?      

חמד עמאר: דיברנו על זה שהגיעו לסיכומים

משה גפני: יש לכם עניין לעייף אותי באופן כזה שאחרי זה תעשו מה שאתם רוצים?    

גל ברנס: יש את החוק

ינון אזולאי: בחוק אנחנו יודעים

גל ברנס: במתווה המיוחד של החוק הם זכאים

משה גפני: אנחנו ביטלנו את ההחרגה

משה גפני:  אמרנו שהקבלנים בפנים

משה גפני:  ישבנו על זה הרבה זמן

משה גפני:  למה פה הם מוחרגים?      

גל ברנס: עשינו לקבלנים מתווה כמו שסוכם פה עם הוועדה

גל ברנס:  הוא נמצא בתוך החוק

גל ברנס:  גם הקבלנים באזור של 0 עד 40 זכאים לו

גל ברנס:  זה לא שהם לא זכאים

גל ברנס:  פה יש מסלולים אחרים שתמיד הקבלנים לא היו רלוונטיים אליהם

ניר ינושבסקי: מה זה תמיד? ממתי? תראה לי איפה היה אירוע כזה שהוחרגנו

גל ברנס: בגלל שעשינו מסלול מותאם לקבלנים בחוק והוא חל גם עליהם, אז הוא רלוונטי באותה מידה

גל ברנס:  הוא לא שונה

ניר ינושבסקי: הוא לא רלוונטי

ולדימיר בליאק: אבל החוק לא רלוונטי לאזורים המיוחדים

גל ברנס: הוא כן

גל ברנס:  גם הקבלנים באזורים האלה יוכלו לגשת למסלול קבלנים שעשינו להם בחוק

משה גפני: הקבלנים יוכלו לגשת לפי החוק

גל ברנס: נכון

משה גפני: בסעיפים האלה שעליהם דיברנו

גל ברנס: מותאמים לקבלנים

משה גפני: וזה לא?      

נילי ברוש: כבוד הרב גפני, אנחנו מבקשים להתייחס בצורה מסודרת, להסביר

משה גפני: בבקשה, להסביר בקצרה

ניר ינושבסקי: אני אסביר רגע

משה גפני: מי זה אני?     

ניר ינושבסקי: אני סגן נשיא יושב-ראש אגף הבנייה בהתאחדות הקבלנים

ניר ינושבסקי:  קוראים לי ניר

ניר ינושבסקי:  אני גם קבלן בניין

משה גפני: בקצרה

ניר ינושבסקי: אין שום הבדל בין כל עסק אחר שנמצא ביישובים האלה לקבלן שמבצע עבודה

ניר ינושבסקי:  אם אני בונה כיכר באשקלון או אני בונה מרכז מסחרי בבאר שבע או בונה מפעל בנאות חובב או הרחבה בזיקים

ניר ינושבסקי:  מה ההבדל? אין שום הבדל ביני לבין כל עסק אחר שיש שם, והעסקים ששם נפגעו יותר מהעסקים באזור הכלליים ולכן מגיע להם פיצוי כמו כל השאר

ניר ינושבסקי:  הפגיעה בעסק שיושב באזורים האלה זה עצירת עבודה מוחלטת

ניר ינושבסקי:  הוא לא עובד, הוא לא יכול לתפעל את הציוד שלו, יש לו תקורות, יש לו הוצאות

ניר ינושבסקי:  למה אתם מחריגים אותו? הוא ניזוק יותר, תנו לו פיצוי ואם הוא לא ניזוק, הוא לא יוכל להוכיח

משה גפני: תודה רבה

גל ברנס: להתייחס?     

משה גפני: כן, בטח

משה גפני:  לפי התשובה שלך אני אחליט אם זה בפנים או בחוץ

גל ברנס: א', יש פה שני מסלולים

גל ברנס:  יש מסלול שכר ומסלול מחזורים

גל ברנס:  למסלול שכר הם זכאים

משה גפני: איפה כתוב?     

גל ברנס: זה מה שעכשיו ישי חידד אותי

גל ברנס:  ההחרגה היא רק למסלול מחזורים

גל ברנס:  לשכר הם זכאים כי זה גם הגיוני

משה גפני: אז הוא אומר, אני בניתי שם כיכר, למה אני לא?     

גל ברנס: זה בסדר כי בשונה מאותה מסעדה במקום, המסעדה לא תמכור את האוכל היום

גל ברנס:  היא גם לא תמכור אותו מחר

ניר ינושבסקי: אבל גם אני מבצע עבודה

גל ברנס: מי שלא בא היום למסעדה לא יוכל לבוא מחר למסעדה

גל ברנס:  מחר יש אנשים במסעדה, היא מלאה

גל ברנס:  בשונה מפה, בסוף העבודה הקבלן יקבל את הכסף

גל ברנס:  הוא צריך לבנות כיכר באופקים, הוא יקבל בסוף את הכסף על הכיכר באופקים

ניר ינושבסקי: אבל יש לי הוצאות היום

ניר ינושבסקי:  ההוצאות שלי יותר גדולות

משה גפני: אתה יודע מה? תעבור הלאה

ניר ינושבסקי: סליחה, סליחה

משה גפני: בסדר, אין צורך

משה גפני:  תסיים

גל ברנס: על הכיכר באופקים באמת גדלו לו ההוצאות, נכון, ולכן עשינו להם מסלול ייעודי בחוק הכללי לזה שגדלו להם ההוצאות, שאנחנו משתתפים איתם באותן הוצאות

גל ברנס:  זה מפצה על ההכנסות

גל ברנס:  ההכנסות לא ייפגעו כי את הכיכר הוא ישלים בסוף וימכור אותה, לכן המסלול הזה לא רלוונטי להם

גל ברנס:  המסלול שעשינו בחוק רלוונטי להם והם זכאים לו

משה גפני: תודה רבה

ינון אזולאי: הרב גפני, אני לא מסכים לדבר הזה

ינון אזולאי:  הוא מסביר לך שיש דברים שהם לא צריכים להיות מוחרגים

ינון אזולאי:  הרי מה פעם שעברה קרה? אמרו לנו, טוב, יש מתווה

ינון אזולאי:  עכשיו זה שאתה מכניס אותם במתווה ומוציא אותם מה-40 קילומטר בכל מיני מובנים, על מה? אני באמת לא מבין את ההסבר הזה

גל ברנס: כי המסלול לא מתאים

ינון אזולאי: גם יש לך דברים אחרים פה במסלול המתאים שהחרגת אותם

ינון אזולאי:  יש לך מסלול שכר

ינון אזולאי:  לא יודע מה יש לך

ינון אזולאי:  יש לך עובדים כאלה שנמצאים

ינון אזולאי:  40 קילומטר אמורים לחול גם עליהם, לצורך העניין

ינון אזולאי:  במתווה שהבאת אמרת להם, אנחנו מכניסים אתכם למתווה ומכניסים אתכם לחוק

ינון אזולאי:  בהסכם שעשית איתם היה מובן שהחוק יהיה והתקנות גם

ינון אזולאי:  לא אמרתם שבתקנות לא

ינון אזולאי:  אני לא אוהב את המשחקים האלה

גל ברנס: זה לא משחק

גל ברנס:  זה באמת לא מתאים

ינון אזולאי: למה לא מתאים? תשאיר אותם בפנים

ינון אזולאי:  לא מתאים? תוציא

מירב כהן: הדוגמה שהוא נתן מסבירה את זה

ינון אזולאי: הכי קל להגיד לו, הורדתם פה 50% - - -      

מירב כהן: הוא מקבל בכל הארץ את החוק

ניר ינושבסקי: אין מחלוקת שהם נפגעו יותר

ניר ינושבסקי:  אתה חושב שהם נפגעו פחות?      

ינון אזולאי: אני יודע שהם יקבלו יותר אבל יש להם את ה-40 קילומטר

ינון אזולאי:  למשל, דוגמה שהכנסנו פה, על פי החוק הם לא נמצאים

גל ברנס: הם נמצאים

גל ברנס:  אני אסביר

גל ברנס:  בחוק מי שנפגע יותר מקבל יותר

גל ברנס:  מי שנפגע פחות מקבל פחות

גל ברנס:  המסלול הזה זה מסלול שמפצה על אובדן הכנסות, לא על הוצאות מוגדלות

גל ברנס:  אובדן הכנסות לא יהיה להם

גל ברנס:  הכיכר בסוף תושלם לעירייה, העירייה תשלם עליה והכול יהיה בסדר

גל ברנס:  אין סיבה לפצות אותו על אובדן הכנסות כרגע

ינון אזולאי: אגב, זה לא בדיוק, אני אגיד לך גם למה

ינון אזולאי:  כשהוא מדבר על אובדן הכנסות, הרי מה קורה? הוא אומר לך, תשמע, יש לו את הבניין הזה, הוא ימכור אותו בסוף, בסדר?     

משה גפני: נכון

ינון אזולאי: בזמן הזה שהוא היה מוכר את הבניין, הוא היה בונה בינתיים עוד בניין

ינון אזולאי:  תחשבו על זה

ינון אזולאי:  את החליפה, גם אני אמכור אותה

ינון אזולאי:  החליפות, יש לי עכשיו מלאי, אני אמכור אותן

ינון אזולאי:  בקרונה מה קרה? בסופו של דבר באו ואמרו לך, תשמע, אז האופנה התקדמה אבל היא נעצרה באיזשהו מקום ואחר כך מכרו את זה

ינון אזולאי:  פיצית אותו

ינון אזולאי:  גם פה אתה אומר, אני אמכור את הדירות האלה

ינון אזולאי:  אל תשכח שבדירות האלה שהוא ימכור אותן אחר כך, הוא הפסיד בזמן הזה לבנות עוד דירות

ינון אזולאי:  אל תשכח את המחיר שבסופו של דבר כולנו פה, והזוגות הצעירים ישלמו אותם בגלל שנתקע ואין להם מלאי, ואתה בא ואומר להם, כן, אני תוקע אתכם כדי שלא תיבנו עוד כי הוא ימכור אותן, אבל זה לא נכון להגיד את זה

גל ברנס: לא, זה לא תוקע

ינון אזולאי: קודם כל זה כן תוקע

ינון אזולאי:  הוא ימכור, זה נכון, אבל תקעת לו סחורה במקום אחר שהוא לא מתחיל בנייה כי הוא עדיין לא מכר אותה

מיכל שיר סגמן: שלא נדבר על ההפסדים תוך כדי

מיכל שיר סגמן:  יש לו עוד הפסדים

ינון אזולאי: ברור

מיכל שיר סגמן: יש לו את השכירויות

גל ברנס: יש בעיה כללית עם הענף, שאנחנו צריכים לפתור אותה

גל ברנס:  הענף לא עובד בצורה מלאה

ינון אזולאי: אז עד שתפתור תשאיר את זה ב-40 קילומטר

ינון אזולאי:  שלא יפסידו הרבה, שיפסידו רק קצת

גל ברנס: זה לא קשור לפיצוי

גל ברנס:  לענף הבניין כבר הודענו שבוע שעבר שכל עובד שילך לעבוד עכשיו בבניין, אנחנו ניתן לו מענק נוסף וכל מיני דברים כדי שהענף יוכל לחזור לפעילות ולהעסיק עובדים

גל ברנס:  פעלנו מול ראשי הערים שעשו בעיות כדי לאפשר לענף לפעול

גל ברנס:  זה לא קשור לפיצוי

גל ברנס:  הפיצוי צריך לתת על מה שהוא באמת נפגע

ינון אזולאי: אבל אתה אמרת שזה קשור לפיצוי

ינון אזולאי:  מה אתה אמרת? את הכיכר הזו הוא לא יפסיד כי הוא יבנו אותו לעירייה

ינון אזולאי:  אגב, למה שתיתן להם פיצוי? באשקלון נפגעו כמה כיכרות

ינון אזולאי:  יתנו גם חדשים, אז לא צריך בכלל פיצוי

ינון אזולאי:  השיקול שלך הוא לא נכון, גל

גל ברנס: לכן אנחנו מפצים על הוצאות מוגדלות במתווה של כל הארץ

ינון אזולאי: אתה אמרת לי בעצמך, העירייה היום לקחה אותו, היא תיקח אותו גם אחרי זה

ינון אזולאי:  אני אומר לך שהיא תיקח אותו אחרי זה אבל הוא הפסיד בינתיים עוד עבודה

מיכל שיר סגמן: אם הוא יחזיק מעמד

מיכל שיר סגמן:  אתה לא לוקח בחשבון שיש מצב שהוא יקרוס בדרך

ניר ינושבסקי: בוודאי

ניר ינושבסקי:  הוא לא יחזיק מעמד

מיכל שיר סגמן: העירייה לא תיקח אותו אחר כך

מיכל שיר סגמן:  היא תיקח מישהו אחר

ניר ינושבסקי: נכון

גל ברנס: אבל אני גם מפצה אותו על אותן הוצאות שיש לו, זה המתווה, כדי שהוא לא יקרוס

גל ברנס:  זה המתווה שעשו

גל ברנס:  אני בדיוק מצפה אותו על אותן הוצאות מוגדלות כדי שהוא לא יקרוס

ינון אזולאי: שיחיל אותו גם ב-40 קילומטר

גל ברנס: אבל אז הוא יקבל פעמיים את הכיכר

ינון אזולאי: הוא לא יקבל פעמיים את הכיכר

ניר ינושבסקי: אנחנו לא מבקשים פעמיים כלום

ניר ינושבסקי:  נחזיר כל תשלום עודף, אבל אי אפשר לתת להם למות

ניר ינושבסקי:  חבר'ה, באמת, עובדים קבלנים קטנים

ניר ינושבסקי:  תעזור להם

ולדימיר בליאק: האמת שחבל שאתם מחריגים בלי לחפש פתרון

גל ברנס: עשינו פתרון

גל ברנס:  עשינו את המתווה הארצי לכל הארץ - - -      

קריאה: זה לא מתאים

משה גפני: תודה רבה

נתנאל היימן: עוד הערה לגבי סעיף 9, אם אפשר

משה גפני: כן, מי זה?     

נתנאל היימן: נתנאל היימן, התאחדות התעשיינים

נתנאל היימן:  הניסוח הוא "לגבי עבודה שמשכה מעל שנה" הוא מאוד גורף

נתנאל היימן:  גם אם יש לי עבודה אחת - - -      

ירון גינדי: כבוד היושב-ראש, הגענו להבנות בעניין הזה וכמו שעשינו בחוק הקודם מעל 50% הם הסכימו לתקן גם עכשיו

גל ברנס: נתאים לחוק

גל ברנס:  היה עניין פינתי, שיכול להיות שעשיתי במקרה עבודה אחת שארכה מעל שנה - - -      

ינון אזולאי: מה זה, עבודה מתמשכת?     

גל ברנס: שרוב העסק עובד בתוך השנה

גל ברנס:  הוא לא עובד בצורה הזאת

גל ברנס:  תיקנו את זה בחוק בנוסח שכתבנו לדעתי מעל 50% או משהו כזה ונתקן גם כאן

ניר ינושבסקי: זה סעיף שנועד להחריג את הקבלנים כי הוא לא פוגע באף אחד אחר חוץ מקבלני הביצוע

ינון אזולאי: זה לא על הקבלנים

ינון אזולאי:  למה שהגיע זה על עבודה מתמשכת

ינון אזולאי:  זה משהו אחר

ירון גינדי: גם קבלנים עושים עבודה מתמשכת

ינון אזולאי: כן, אבל פה הוא מחריג אותו בכלל מכל זה, אז מה זה עוזר לו?      

ירון גינדי: אמרו כאן בצדק שיש גם קבלנים שלא מוכרים דירות

קריאה: 80% מהם לא מוכרים דירות, 80% מהקבלנים הקטנים

ירון גינדי: מה שעכשיו אנחנו מתקנים, שזה רק אם יש לו עבודות מעל 50% זה מסייע, בלי קשר למה שאתם אומרים

ירון גינדי:  זה סעיף נפרד

ירון גינדי:      יש כאן בסעיפים האלה עוד כמה דברים שחשוב להגיד

ירון גינדי:  לגבי פסקה (ב) רק שייאמר לפרוטוקול, כמו בחוק הקודם אנחנו יכולים גם להשתמש ב-102 של ביטוח לאומי

ירון גינדי:  זה היה מוסכם עליהם בחוק הקודם ואני מניח שזה מוסכם עליהם גם עכשיו

ירון גינדי:       לגבי סעיף 5 הגענו איתם להבנות שלא יוחרגו קבלני כוח אדם אבל הם צודקים, רשות המיסים

משה גפני: רגע, שנייה, אתם מסכימים למה שהוא אמר מוסכם?      

גל ברנס: כן, לכוח אדם אבל המקדם יהיה - - -      

ירון גינדי: אבל המקדם יהיה נמוך יותר

גל ברנס: הוא לא יעלה על 12%

ירון גינדי: זה מוסכם עלינו גם כן

ירון גינדי:  עשינו את התחשיב ביחד וזה בסדר גמור

ינון אזולאי: הגנה מעיקולים, מה קורה?     

ירון גינדי: זה מה שאני הולך להגיד עכשיו

ירון גינדי:  אחד, בחוק הזה כאן, לא כמו שעשינו בחוק הקודם ודווקא על היישובים האלה ולמקומות האלה אין הגנה מעיקול, אז זה סעיף אחד שצריך לתת עליו את הדעת והוא לא נמצא כאן

קריאה: אגב, בהקשר הזה אנחנו כן חוקקנו פה חוק שמגן על הכספים שמגיעים

קריאה:  אני שואל אם זה תופס גם על התקנות שיש פה?     

מירב כהן: אני אסביר למה זה שונה מהחוק השני

מירב כהן:  פה זה אובדן רווחים מלא כאילו העסק עבד רגיל, אז בעצם אתה מגן על כספים

מירב כהן:  כשיש נושה שמגיע לו כסף מאותו עסק, כאילו הוא עבד רגיל, ועכשיו אתה אומר לו, הוא לא יקבל את הכסף

מירב כהן:  אין הגיון

מירב כהן:  בחוק השני זה היה הגיוני כי זה רק הוצאות קבועות, ובעצם אתה רוצה שהוא יצוף מעל המים ואתה אומר, אוקיי, שיוכל לשלם את השכירות

מירב כהן:  פה זה אובדן רווחים מלא

מירב כהן:  ברגע שזה אובדן רווחים מלא, זה כאילו העסק עבד

אופיר כץ: אבל בתוך אובדן הרווחים יש לך עוד מרכיבים של ההוצאות, של הדברים האלה

גל ברנס: כאן החוק מפצה אותך כאילו עבדת, אז אם היה לך עיקול בחודש הקודם שעבדת והכנסת 100%, גם היום בעקבות החוק, מהתקנות תכניס 100%

גל ברנס:  זה שונה מאותו רציונל שאמרו, זה רק הוצאות קבועות, אין לו את הרווח בשביל לשלם את העיקול

גל ברנס:  פה יש לו גם את הרווח בשביל לשלם את העיקול

אופיר כץ: ובהוצאות הקבועות?     

גל ברנס: בהוצאות הקבועות החרגנו כי אין לו רווח, אין לו כלום

קריאה: כדי שהוא יוכל להמשיך לשלם את השכירות

קריאה:  יש היגיון בדבר הזה

משה גפני: הלאה

ירון גינדי: דבר נוסף שאני מקווה שעכשיו הם יתנו לזה את התשובה זה ההשוואה בין שכיר מפונה לעצמאי מפונה

מירב כהן: זה הערות אחרות שלא קשורות לפה

מירב כהן:  אחרי זה?     

ירון גינדי: לא עכשיו? הרב שאל אותי על כל ההערות, לא?     

שולמית אלוני: בפסקה 5, אמיר, התייחסתם לקבלן כוח אדם אבל לא - - - פה מעסיק בפועל שהוא יחיד שמעסיק עובד סיעודי

גל ברנס: זה אנחנו מוכנים במסלול שכר, מה שדיברנו אתמול

גל ברנס:  אתמול עלתה טענה שיש שכירים שההורים שלהם, עד עכשיו היה להם עובד סיעודי ועכשיו העובד הסיעודי ברח והילד נשאר במקומו

גל ברנס:  זה אנחנו מוכנים להוסיף אם זה הכוונה

קריאה: קודם כל זה חשוב להוסיף את זה

קריאה:  שלומית, קודם כל תוסיפו

גל ברנס: אבל זה במסלול שכר, זה לא כאן

קריאה: כן, אבל תוסיפו את זה גם

מירב כהן: יש הסבר למה הורדנו את זה

שולמית אלוני: אז תסבירו

יעל אסיף: עו"ד יעל אסיף, המשפטית, רשות המיסים

יעל אסיף:  פשוט יש כאן כפל בהגדרה שמתייתר כי אנחנו מפנים להגדרה של - - - כוח אדם בחוק העסקת קבלני כוח אדם התשנ"ו-1996, ושם קבלן כוח אדם זה בעצם מי שעיסוקו במתן שירותי כוח אדם של עובדיו לשם עבודה אצל זולתו, ואז זה בעצם מפנה רק למי שאצל זולתו

שולמית אלוני: אוקיי

שולמית אלוני:  ב-9 ייכנס התיקון של מעל 50% כמו בחוק

שולמית אלוני:  אנחנו ב-10

גל ברנס:  הוא לא שילם את שכר העבודה היומי לעובדו בעד יום היעדרות בשל המצב הביטחוני; לעניין זה –      

גל ברנס: "שכר העבודה היומי" – כהגדרתו בפסקה (4) להגדרת "שווי של נזק עקיף" בתקנות העיקריות, כנוסחה ערב תחילתן של תקנות אלה; ואולם, לעניין זה יקראו את ההגדרה "השכר המרבי" שבפסקה (4) האמורה כאילו במקום "25" בא "22"

גל ברנס: גם פה כמו שאמרנו קודם יש חובה לשלם את שכר העבודה לעובדים שלא הגיעו בגלל המצב הביטחוני כפי שזה מוגדר שם, ואם אתה לא משלם את זה אז בעצם אתה לא זכאי למתווה הפיצויים

גל ברנס:       שמירת דינים	3

גל ברנס:  אין באמור בתקנות אלה כדי לפגוע בזכאותו של ניזוק ביישוב או באזור 				שהוכרז יישוב ספר ערב תחילתן של תקנות אלה, והוא רשאי לבחור בין פיצוי לפי 			תקנות אלה לבין פיצוי לפי התקנות העיקריות כנוסחן ערב תחילתן של תקנות 			אלה

גל ברנס:      כמו שהסברנו בהתחלה, מי שיש לו מסלול אדום לפי התקנות כנוסחן בלי הוראת השעה, אז הוא זכאי לקבל את הפיצוי לפי בחירתו

גל ברנס:       המשך  תחולת הוראות מחוק הסיוע הכלכלי		4

גל ברנס:  הגדרות והוראות מחוק הסיוע הכלכלי שהוחלו בתקנות אלה, ימשיכו לחול 			לעניין תביעות לפי תקנות אלה גם אם לאחר פקיעת תוקפו של החוק האמור, 			כנוסחן וערב הפקיעה

שולמית אלוני: מה זה הגדרות והוראות? איזה הגדרות והוראות, כל מה שהתייחסתם אליו פה?     

גל ברנס: כן

גל ברנס:  הכוונה היא שכל ההפניות לחוק

שולמית אלוני: למה צריך להגיד שהם ימשיכו לחול?     

גל ברנס: זה סתם בגלל שזה הוראת שעה שמפסיקה לחול

גל ברנס:  התקנות הן בעצם הוראת קבע מבחינה פורמלית, ואז נניח בשנת 2025 התקנות יהיו בתוקף אבל החוק לא יהיה בתוקף

גל ברנס:  כשנחפש את ההגדרה בחוק, אז הוא לא יהיה שם, אז כתבנו הבהרה

שולמית אלוני: נחזור חזרה להתחלה

שולמית אלוני:  אני הולכת לפי הרצף של הדברים כפי שנאמרו אתמול

שולמית אלוני:  בסעיף 1 לתקנות עלתה שאלה לגבי לימודים בזום והובהר, זה לפרוטוקול בלבד, שהם לא נחשבים כפתיחת מוסד חינוך

שולמית אלוני:      לגבי סעיף 38(ג) לחוק, בדקתם, ישי?     

ישי פרלמן: נסדר את זה

משה גפני: הלאה

שולמית אלוני: לגבי מסלול שכר עבודה, יום היעדרות בשל המצב הביטחוני

שולמית אלוני:  ישי, אמרת שאתה רוצה להתייחס באופן ספציפי להחלטות הממשלה

שולמית אלוני:  אתם רוצים לתקן את זה בנוסח?     

ישי פרלמן: כן, בהתייעצות עם הנסחות נכון לעשות הערת שוליים ואז לכתוב את החלטת הממשלה שזה בעצם החלטה 975

שולמית אלוני: למה בהערת שוליים בתקנות? תתייחסו לזה בתקנות

שולמית אלוני:  תגיד את החלטת הממשלה

ישי פרלמן: החלטת ממשלה מספר 950 מיום 12 באוקטובר 2023, החלטת ממשלה מספר 975 מיום 18 באוקטובר 2023, החלטת ממשלה מספר 978 מיום 19 באוקטובר 2023 והחלטת ממשלה מספר 988 מיום 23 באוקטובר 2023

שולמית אלוני: זה כולל את כל החלטות הממשלה שהתקבלו ביחס למפונים?      

ישי פרלמן: כן, זה 0 עד 4, 4 עד 7, אשקלון ו-0-5 בצפון

שולמית אלוני: אוקיי

שולמית אלוני:  שבי ציון ייכנס בתוספת הרביעית

שולמית אלוני:       אמיר, אמרת שתבחן מסלול שכר ל-7 עד 40 לגבי מי שגר בעוטף ועובד בתל אביב

מירב כהן: דיברו על כאלה שפונו ובעצם הוא לא שכיר בתל אביב, הוא עצמאי בתל אביב, יש לו חנות בתל אביב והוא לא יכול להגיע לעבודה כי הוא פונה

מירב כהן:  אנחנו נכניס את זה ונשווה אותו בדיוק לשכיר שמקבל

אופיר כץ: השכר שגר בעוטף ועובד בתל אביב - - -      

מירב כהן: הוא זכאי

מירב כהן:  אתמול עלתה שאלה, גר בעוטף אבל הוא לא שכיר בתל אביב, יש לו עסק בתל אביב, אז אנחנו נכניס אותו בדיוק כמו השכיר

אופיר כץ: רגע, אבל מקודם היה לנו ויכוח על רשות מפונה או לא מפונה

מירב כהן: כרגע אנחנו מדברים על המפונים

אופיר כץ: מה שאמרת, השכיר שגר ב-0 עד 40 - - -      

מירב כהן: 0 עד 7

אופיר כץ: 0 עד 40, אם מישהו גר באופקים והוא עובד בתל אביב - - -      

מירב כהן: אם יש לו ילדים ואין בתי ספר הוא יהיה זכאי לקבל

מירב כהן:  עכשיו בעצם אנחנו משווים את השכיר שגר בעוטף שהוא עובד בתל אביב והוא זכאי לקבל דרך המעסיק שלו, לעצמאי שיש לו עסק בתל אביב

ינון אזולאי: ואשקלון הוא גם אותו דבר

אופיר כץ: אשקלון, גם אם אין לו ילדים

ינון אזולאי: כן

מירב כהן: המפונים, אין קשר לילדים

אופיר כץ: אוקיי

ישי פרלמן: מבחינה פורמלית זה בעצם פסקה (4) להגדרה של יום היעדרות בשל המצב הביטחוני

ישי פרלמן:       			(4) לגבי ניזוק שהכנסתו היא מעסק או ממשלח יד לפי סעיף 2(1) לפקודה      

שולמית אלוני: זה כאילו אתה מכניס פסקה (4)

ישי פרלמן: לא, יש את זה היום, זה מתייחס רק למוסד חינוך

ינון אזולאי: רק שנייה, לפני שאתם עוברים לשם

ינון אזולאי:  הורה שכתוב שהוא זכאי לקבל את הפיצוי, זה הורה עובד ששני ההורים עובדים

ינון אזולאי:  אם הורה אחד עובד והשני לומד? סטודנט, הוא צריך לנסוע ללימודים בתל אביב

גל ברנס: אין סטודנטים באוקטובר

ינון אזולאי: הילד חולה, הוא לא עובד

גל ברנס: אותו דבר

ינון אזולאי: הורה מסיבה מסוימת שנמצא מובטל ולא יכול או שיש לו מחלה עצמית והוא מובטל ולא יכול לצאת לעבודה, הורה שהוא לומד במכללה או בכל דבר אחר, לימוד מקצוע שהוא לא קשור לאוניברסיטאות שסגורות

ינון אזולאי:  הוא יקבל שכר או לא יקבל שכר?      

גל ברנס: אנחנו נותנים שכר למי שמקבל שכר

ינון אזולאי: אם הורה אחד עובד, שיש לו שכר והוא צריך לנסוע, הוא יקבל או לא יקבל? אתה אומר שאם שני ההורים מקבלי שכר, למה, כי אתה משאיר אחד בבית ואז אחד לא מקבל שכר ואחד מקבל שכר, נכון?      

כפיר בטט: הרעיון המסדר של הדבר הזה, שאלת על מובטל או מחלה או כל דבר

כפיר בטט:  זה שמישהו נשאר עם הילד

כפיר בטט:  צריך שמישהו יישאר עם הילד, לכן הרעיון הוא שאם יש שני הורים עובדים - - -      

ינון אזולאי: אז אתה נותן רק להורה אחד?      

כפיר בטט: נותן להורה אחד

ינון אזולאי: שניהם לא הולכים לעבודה, אתה נותן רק להורה אחד

כפיר בטט: למה ששניהם לא ילכו לעבודה?      

ינון אזולאי: אני שואל אותך שאלה תיאורטית

ינון אזולאי:  שניהם לא הלכו לעבודה, אתה נותן להורה אחד או שאתה נותן לשניהם? אם שניהם עובדים בתל אביב, אתה נותן לשניהם שכר או רק לאחד מהם שכר?      

כפיר בטט: אם שניהם עובדים בתל אביב ורק אחד מהם לא עבד, נכון?     

ינון אזולאי: שניהם לא עבדו

ינון אזולאי:  לצורך העניין הורים גרים באשקלון ושניהם עובדים בתל אביב

כפיר בטט: אשקלון לא דוגמה טובה, זה יישוב מפונה

ינון אזולאי: אופקים

כפיר בטט: אז אני נותן רק להורה אחד

ינון אזולאי: אם הורה אחד עובד וההורה השני לומד מקצוע לא באוניברסיטה, בתל אביב?     

ישי פרלמן: בעצם הסעיף מדבר, או שההורה השני עובד או שנבצר ממנו להשגיח על הילד

ינון אזולאי: מה זה נבצר?      

ישי פרלמן: מחלה עצמית, הוא בבית חולים, אז זה נבצר

יצחק פינדרוס: לומד מקצוע זה לא נבצר?     

ישי פרלמן: מילואים זה נבצר

ינון אזולאי: מילואים זה כתוב, אין בעיה

ינון אזולאי:  מילואים, אנחנו יודעים

משה סולומון: האם לימודים זה נבצר או לא? אם הוא לומד מקצוע לא באוניברסיטה האם זה נחשב נבצר או לא?      

ישי פרלמן: זאת שאלה פרשנית

ינון אזולאי: מי יפרש את הפרשנות הזאת?      

קריאה: הפקיד יפרש את זה, אבל מצד שני זה לא קריטריון כזה גבוה

קריאה:  נבצר זה נבצר

קריאה:  זה דרישה סבירה מאוד

ינון אזולאי: נבצר, אין בעיה

ינון אזולאי:  השאלה אם אתם מגדירים את הנבצר למשהו שאתם רוצים אותו, שלושה דברים וגמרתם את הסיפור? מי מחליט מה זה נבצר?      

קריאה: אתה רוצה להיכנס בחקיקה משנה למה זה נבצר?      

ינון אזולאי: אין לי בעיה שישאירו את זה פתוח, אבל שישאירו את זה פתוח ושיגידו

קריאה: נבצר זה שכל ישר

ישי פרלמן: התיקון שדיברנו עליו קודם זה בעצם בהגדרה מסלול שכר עבודה

ישי פרלמן:  יש ארבע פסקאות

ישי פרלמן:       			(4) לגבי ניזוק שהכנסתו היא מעסק או ממשלח יד לפי סעיף 2(1) לפקודה 				(להלן – עובד עצמאי) שעובד במוסד חינוך ונעדר מעבודתו עקב הוראה 				על סגירת מוסד החינוך שבו הוא עובד, או לגבי עובד עצמאי שעסקו 				מחוץ לאזור המיוחד ומחזורו נפגע בשל היעדרות זו – שווי הנזק מוכפל 				בימי ההיעדרות של העובד העצמאי בשל המצב הביטחוני;     

ירון גינדי: איפה כתוב שזה לא חשוב שיש לו ילד בגיל 14?     

ישי פרלמן: שווי הנזק מוכפל בימי ההיעדרות של העובד העצמאי בשל המצב הביטחוני – שימי ההיעדרות של העובד העצמאי בשל המצב הביטחוני זה מה שמתייחס לכל הדברים שאמרנו, זאת אומרת שאם זה מפונה אז זה כל דבר, ואם מעל - - -      

ירון גינדי: אוקיי, עצמאי מפונה לכל דבר, לא חשוב ילדים, מקבל את הפיצוי

גל ברנס: מפונה, כן

ירון גינדי: מפונה מקבל את הפיצוי ויש לו עסק בתל אביב

ישי פרלמן: אפשר להוריד את 38ג

ישי פרלמן:  כחלק מאותו תיקון שעשינו קודם צריך לתקן גם את הגדרת "ניזוק"

משה גפני: הלאה

שולמית אלוני: ישי, אתה בהגדרה של "ניזוק"

ישי פרלמן: 			לרבות מי שעסקו אינו מצוי באזור המיוחד ובלבד שהתקיים בעובדו 				שנעדר התנאי האמור בפסקה (2) או (3) בהכרה יום היעדרות בשל המצב 				הביטחוני, או שהתקיימו בו התנאים האמורים בפסקה (4) בהגדרה 					האמורה, או שהוא מתגורר ביישוב אשר פונה לפי החלטת הממשלה 				בתקופה הקובעת

שולמית אלוני: כשדיברנו על נושא פסקה (3) – נעדר מעבודתו לצורך השגחה על ידו, עלתה שאלה לגבי בעל מוגבלות שגר בעוטף, שהמוסד שלו נמצא בתל אביב

כפיר בטט: בעל מוגבלות או סיעודי?      

שולמית אלוני: לא סיעודי, בעל מוגבלות

ינון אזולאי: ילד עם מוגבלות גר בעוטף, המוסד בתל אביב, אי אפשר להסיע אותו

שולמית אלוני: אמרתם שתבחנו

גל ברנס: מה השאלה? לא הבנתי

שולמית אלוני: לפי הסעיף המוסד צריך להיות באזור המיוחד

שולמית אלוני:  אמרתם שתבדקו את זה

ינון אזולאי: לצורך העניין המוסד פתוח, הוא נמצא בתל אביב, המוסד פעיל

קריאה: זה לא קשור למוסד, שמתגורר באזור - - -      

שולמית אלוני: נכון, הוא מתגורר נגיד בעוטף

ישי פרלמן: אז הוא בסדר

ישי פרלמן:  מה שמסתכלים במוגבלות זה לגבי מקום המגורים של בעל המוגבלות, לא לגבי המוסד

ינון אזולאי: עד איזה גיל?     

קריאה: אין גיל

ינון אזולאי: אין גיל, בכלל

שולמית אלוני: אמרתם שתתייחסו מה קורה לגבי הנחיות הרשויות כשהנחיות פיקוד העורף אומרים לפתוח מוסדות והרשות אומרת לסגור מוסד חינוך

גל ברנס: לדעתי זה לא

גל ברנס:  הרשויות לא יכולות להחליט במקום - - -      

ינון אזולאי: אני אסביר לכם מה שהסברתי לכם אתמול

ינון אזולאי:  הרשויות יכולות להחמיר, הן לא יכולות להקל

מירב כהן: הסתכלנו, דרך אגב, מקודם על אוקטובר

מירב כהן:  לא ראינו מקרה אחד שבאוקטובר היה אפשר לקיים את הלימודים במרחב מוגן

מירב כהן:  איפה שרשום אפשר לקיים לימודים רק בתנאי וקיים מרחב מוגן תקני בזמן ההתגוננות, מבחינתנו לא התקיימו הלימודים כי אין מרחבים מוגנים שמספיקים לכל בית הספר

יצחק פינדרוס: אם ככה, הוא פתר את הבעיה

ינון אזולאי: הוא לא פתר

יצחק פינדרוס: בכל האזורים הגבוליים היה חיוב למרחב מוגן

יצחק פינדרוס:  איפה שלא היה מרחב מוגן זה היה במקומות שזה לא היה רלוונטי

ינון אזולאי: אני אתן לך דוגמה

ינון אזולאי:  מעונות היום, פיקוד העורף אומר, אין לו בעיה לפתוח אותם, מרחבים מוגנים

ינון אזולאי:  הוא לא הסתכל

ינון אזולאי:  הוא אמר מוסדות חינוך

ינון אזולאי:  הוא לא אמר לך מעונת יום או לא

ינון אזולאי:  באה רשות מקומית, אומרת לך, אותם לא פותחים גם אם יש לו מקום מוגן

יצחק פינדרוס: לא הבנת מה הוא אמר לך

יצחק פינדרוס:  הוא אומר, באזור שאמרו לפתוח רק במרחב מוגן, מבחינתו אמרו לו לפתוח

יצחק פינדרוס:  זה מה שהוא אמר

ינון אזולאי: סליחה, אז אולי לא הבנתי

ינון אזולאי:  מה אמרת?      

מירב כהן: אני אסביר

מירב כהן:  בדקנו את ההנחיות של פיקוד העורף לכל היישובים האלה בטווח של אוקטובר

מירב כהן:  ברוב המקרים היה לא לקיים לימודים

מירב כהן:  במקרים מסוימים היה, ובתנאי וקיים מרחב מוגן תקני בזמן ההתגוננות

מירב כהן:  מהבדיקה שעשינו אין לאף בית ספר מרחב מוגן תקני לכל בית הספר, לכן הם לא קיימו לימודים, ואז מבחינתנו כל הימים האלה מוכרים כי לא היה לימודים

מירב כהן:  כל חודש אוקטובר, לא היה בו לימודים

שולמית אלוני: מה קורה אם קיימו ביחס לשכבות מסוימות?      

מירב כהן: גם הילדים שלי עשו את זה אותו דבר, ועשו את זה רק לשעתיים מסוימות

מירב כהן:  ההורה היה צריך להיות בבית בכל מצב

ינון אזולאי: מה זה נחשב?     

מירב כהן: יום היעדרות

אדם בלומנברג: יש גם מקומות עבודה שלא היה להם מרחב מוגן תקני והם לא נמצאים בתוך הקריטריונים של מסלול שכר באזור המיוחד, שאותו מקום עבודה לא נפתח כי אין מרחב מוגן תקני, וזה לא מקבל מענה

קריאה: זה מסלול מחזורים

מירב כהן: בדיוק

אדם בלומנברג: אבל במסלול שכר הוא לא נמצא

גל ברנס: למה הוא צריך לקבל מסלול שכר? יש לו מסלול מחזורים

אדם בלומנברג: אני לא יודע, זה ממש תלוי בתמהיל ההכנסות וההוצאות

גל ברנס: אם אני מחזיר לך את המחזור יש לך את הכסף לשלם את השכר

מירב כהן: אחת השאלות שעלו בהמשך לגבי העצמאי שאמרתם שיש שינוי בין התקנות

מירב כהן:  אם את זוכרת, לגבי עובד מוסד חינוך או לא עובד

מירב כהן:  התקנות האלה השתנו כל פעם

מירב כהן:  מתי שלא היה מסלול מחזורים נתנו לכל עצמאי בלי קשר למוסד חינוך

מירב כהן:  במבצע האחרון לא היה מחזורים ב-7–40 אז הוספנו את הסעיף הזה לגבי העצמאי בלי החרגה של מוסד לימודים

מירב כהן:  במקרה שיש מחזורים אז יש להם את מסלול המחזורים שזה המסלול שהם צריכים ללכת אליו

מירב כהן:  אי אפשר לפתוח לכל הכיוונים

מירב כהן:  אין לנו גם דרך באמת פרקטית לבדוק בכל ה-40 קילומטר אם יש מרחב מוגן בזמן ההתגוננות ודברים כאלה, בגלל זה יש להם את המסלול מחזורים שהוא נותן להם את הפיצוי

שולמית אלוני: אוקיי

נתנאל היימן: אמיר, לגבי השאלה של ההסתדרות לא הבנתי את התשובה

מירב כהן: שיש מסלול מחזורים

נתנאל היימן: מסלול מחזורים לא נותן מענה אם אתה מוכר מהמלאי

מירב כהן: אז לא ירדת במחזור

נתנאל היימן: אבל עדיין שילמת לעובדים שלא עבדו

מירב כהן: אז יש לך את המחזור ואתה משלם איתו לעובדים

קריאה: נתי, זה בדיוק כמו שהיה בכל אחד ואחד מהאירועים הקודמים, בדיוק אותו דבר, אותו עניין של מסלול

נתנאל היימן: לא נכון, הייתה החרגה למקומות שלא יכלו לעבוד

מירב כהן: לא נכון, זה היה תמיד ככה

מירב כהן:  נתנאל, תביאו תקנות אחרות ונדבר

מירב כהן:  זה לא היה כתוב בתקנות

משה גפני: הלאה

שולמית אלוני: לגבי שאלתה של חברת הכנסת לשעבר נירה שפק לגבי פיצוי למי שנשאר לטפל בסיעודי

גל ברנס: נוסיף את זה

ישי פרלמן: אנחנו בפסקה (2) בהגדרה יום היעדרות בשל המצב הביטחוני

ישי פרלמן:  בפסקה (2) בעצם יש שם התייחסות לזה שאו שהוא אדם עם מוגבלות או שהוא הורה של אדם עם מוגבלות

ישי פרלמן:  בעצם אנחנו מתקנים את זה, במקום שהוא הורה, שהוא קרוב של אדם כאמור, שמתגורר באזור המיוחד והוא נעדר מעבודתו לצורך השגחה עליו

ישי פרלמן:  צריך לתקן את זה גם בפסקה (א) – או שהוא או שהקרוב

ישי פרלמן:  במקום "הורה" צריך להיות "קרוב"

שולמית אלוני: רק תשים לב שכבר תיקנו את זה גם מקודם, ש"מוגבלותו או מוגבלות ילדו שעליו הוא משגיח, לפי העניין, ידועה למעסיק"

שולמית אלוני:  התאמנו את זה גם לנוסח

שולמית אלוני:  הנוסח הזה צריך לשבת על הנוסח שכבר תיקנו

ישי פרלמן: "ילדו" צריך להיות "קרוב"

ישי פרלמן:  נעשה "קרוב" כ-88 לפקודה - - -      

שולמית אלוני: יש הגדרה של "קרוב"

ירון גינדי: כבוד הרב, בקשר למה שאמיר דהן אמר, אם רוצים שזה יקבל ביטוי בחוק, צריך לתקן את החוק לגבי עצמאי כי כתוב "רק אם הוא עובד במוסד חינוכי", ולא כתוב - למעט אם היה לו ילד מתחת לגיל 14

משה גפני: אתה מדבר על התקנות

ירון גינדי: על התקנות

ירון גינדי:  צריך להוסיף את זה

ירון גינדי:  אם אני בעל חברה ואני שכיר ואני מוציא לעצמי תלוש שכר, לא משנה מה, בגלל שאני מוציא לעצמי תלוש שכר, אם יש ילדים מתחת לגיל 14, לא משנה מה קרה לי עם העסק שלי, אני מקבל את ה-520 שקלים, נכון?      

קריאה: כן

ירון גינדי: אם אני עוסק מורשה ולא בעל חברה, ולא תתקנו, אני לא מקבל

קריאה: אתה כן מקבל ירידת מחזורים

ירון גינדי: אבל בעל החברה גם כן

קריאה: בעל החברה לא מקבל גם וגם

קריאה:  הוא מקבל רק משכורת או מחזורים

קריאה:  הוא לא יכול לקבל גם וגם

ירון גינדי: הדבר האחרון שנשאר לנו זה מחזור 2022 ותשומות

מירב כהן: התקנות האלה, קבענו את מחזור שנת 2022, שנת הבסיס והתשומות לשנת הבסיס בדומה לחוק הקודם, שזה בעצם חצי שנה

מירב כהן:  זה כאילו שנה אבל מתחיל בספטמבר עד אוגוסט

מירב כהן:  הבקשה שלהם לשנות את זה לשנה קלנדרית 2022 מול 2022 בתשומות ובעסקאות

מירב כהן:  מבחינתנו אין לנו בעיה לעשות את זה כי פה זה שיעור

ישי פרלמן: זה פשוט להחליף בהגדרה של שיעור ההוצאה הנחשפת - - -      

ירון גינדי: וגם בהגדרה "תשומות"

קריאה: גם בתשומות וגם בעסקאות

ירון גינדי: וגם בהגדרה "תשומות"

ישי פרלמן: אז "בשיעור ההוצאה הנחשפת" צריך להחליף בפסקה (1) במקום שזה יהיה "בשנה הקודמת" צריך להיות בשנת הבסיס

ישי פרלמן:  במקום ההגדרה "תשומות שוטפות בשנה הקודמת" צריך להיות תשומות שוטפות בשנת הבסיס

ישי פרלמן:  גם בתוך ההגדרה, במקום "בשנה הקודמת", בשנת הבסיס

ישי פרלמן:  זה קודמת זה בעצם ספטמבר עד אוגוסט, ושנת הבסיס זה בעצם כל שנת 2022 או כל מיני שינויים לגבי המועד שפתחת את העסק

שולמית אלוני: עוד נושא שעלה אתמול בדיון זה בנוגע לבני משפחה של אוכלוסיות של חטופים ונעדרים

גל ברנס: כן, זה בדקנו

גל ברנס:  עבר בוועדת עבודה וברווחה, כבר עבר בשנייה ושלישית חוק שעוסק בנעדרים

גל ברנס:  החוק הזה דאג להם למתווה פיצויים ייחודי ייעודי להם ולכן לא נכון להכניס אותם גם כאן

גל ברנס:  היה איסור פיטורים, אסור לפטר אותם, וגם המדינה משלמת להם 90,000 שקל לשלושה חודשים למשפחה, ושם בעצם נכלל גם אותו שכר

קריאה: האיסור פיטורים עדיין לא עבר בוועדה

גל ברנס: זה אמור לעבור

ינון אזולאי: מה שעבר זה הפיצויים

גל ברנס: כן

ינון אזולאי: איסור פיטורים אם אני לא טועה, אפילו אתם עדיין לא הבאתם חוות דעת

ינון אזולאי:  זה לא החלטה שלכם

ינון אזולאי:  זה חוק ממשלתי?     

גל ברנס: זה מה שאמרו לי אתמול

גל ברנס:  לדעתי כן

גל ברנס:  אני חושב שהתחילו לדון בזה בוועדת עבודה

ינון אזולאי: זה ייתן את המענה גם לזה?     

גל ברנס: זה ייתן את האיסור פיטורים ואז יש את החוק שעבר שנותן להם את הכסף, וביחד יש להם מענה שלם

ינון אזולאי: כן, אבל הם לא יקבלו שכר אם הם לא נמצאים

ינון אזולאי:  הם מקבלים פיצוי גלובלי

גל ברנס: אמרו לי שזה נידון שם בוועדה

שולמית אלוני: חוץ מזה נכנס פה התיקון שחבר הכנסת אזולאי ביקש, כך שגם אם המוסד לא היה פעיל, אמרנו איסרו חג בתקופה הקובעת, אז זה גם יובא בחשבון

שולמית אלוני:  הסכום במסלול שכר עבודה יהיה 520 במקום 500

שולמית אלוני:       לגבי הקיבוצים, אמיר, אמרת שתחזור עם תשובה

שולמית אלוני:  אמרתם שלגבי ענף גני הילדים השתכנעתם

שולמית אלוני:  לגבי יתר הענפים?      

מירב כהן: שוחחתי עם גדי ועם המייצגים

מירב כהן:  אנחנו נכיר בענפים היצרניים רק בעובדים שמקבלים תלוש שכר

מירב כהן:  זה בעצם לא חברי הקיבוץ

מירב כהן:  בהם אנחנו נכיר

מירב כהן:  לגבי חברי הקיבוץ, הוא קיבל את ההסבר והשתכנע בנושא

שולמית אלוני: אוקיי

שולמית אלוני:  לגבי פסקה (4) הנושא של עובד במוסד חינוך, זה התייחסת

שולמית אלוני:  ייכנס פה גם התיקון שהקריא ישי

שולמית אלוני:      לגבי ההגדרה "הפרש מחזורים" אמרתם שתבחנו מצב שבו בעצם מישהו שמתגורר בעוטף, התפנה לדוגמה לאילת, יש לו עסק במרכז - - -     

גל ברנס: זה מה שתיקנו עם העצמאים

שולמית אלוני: אז אנחנו מתקנים

גל ברנס: אבל לשכר, לא למחזורים

משה גפני: רק שנייה, אני רוצה לפני שממשיכים הלאה

משה גפני:  אני חושב שהוועדה צריכה לקבוע מתווה לגבי אילת

משה גפני:  המציאות הזאת שבה אנחנו נמצאים עם הנושא של אילת, הוועדה צריכה לקיים דיון על העניין

משה גפני:  ולדימיר, אני מבקש שתגיד כמה מילים בעניין

ולדימיר בליאק: האמת שהעלינו את זה אתמול

ולדימיר בליאק:  כל מי שהיה באילת בימים האחרונים, בשבועות האחרונים, אני הייתי, העיר למעשה הכפילה את עצמה אבל יחד עם זאת היא משותקת

ולדימיר בליאק:  יש ירידה לדעתי מעל ל-40% בפעילות עסקית

ולדימיר בליאק:  רואים את זה בכרטיסי אשראי, אז אני מבין שלפי הקריטריונים הקיימים היא לא יכולה להיכנס למסגרת החוק והתקנות

כפיר בטט: בחוק היא בפנים

ולדימיר בליאק: בחוק היא בפנים, באזורים המיוחדים לא, אז אני חושב שצריכה לצאת אמירה ברורה גם מהוועדה וגם ממשרד האוצר שיהיה מתווה מותאם לעיר אילת בהקדם

משה גפני: אני מבקש, תבדקו את העניין הזה

משה גפני:  אנחנו לא יכולים להתעלם ממה שקורה באילת

משה גפני:  צריך לקבוע מתווה

משה גפני:  מדבר איתי ראש העיר כמה פעמים

משה גפני:  ולדימיר צודק בעניין הזה

משה גפני:  אתם צריכים למצוא פתרון לאילת

משה גפני:  לא להשאיר אנכרוניסטים של מה שהיה פעם

משה גפני:  אילת היום במצב שונה

משה גפני:  היא סגורה

משה גפני:  הם לא הנושא של בתי המלון

משה גפני:  הרי האנשים גם חוזרים הביתה

משה גפני:  העיר לא יכולה להמשיך באופן הזה ולכן צריך למצוא מתווה שיפתור את הבעיה שם

ינון אזולאי: אגב, המתווה צריך להיות לא רק לבעלי העסקים שם שהם מפסידים

ינון אזולאי:  לקחת מקום עם תשתיות שמותאם ל-60,000 ולהעמיס 120,000 או 130,000, צריך להבין איך ראש העיר יכול להתמודד עם זה

ינון אזולאי:  הוא בטוח נכנס מזה גם לגירעונות

ינון אזולאי:  צריך לתת שם בכלל מענה גם על זה

יצחק פינדרוס: אני הייתי שם ואני אומר לך, העיר מושתתת הרי על תיירות

ינון אזולאי: איזה תיירות? זה תיירות?      

יצחק פינדרוס: כל העסקים שם סגורים

יצחק פינדרוס:  אין להם מה לעשות

מיכל שיר סגמן: בא ראש העיר ואמר, ירידה של 43%

מיכל שיר סגמן:  יש לזה מספר, אפשר לכמת את זה

ינון אזולאי: אגב, יש עסקים שעוד תרמו בגדים ודברים כאלה

יצחק פינדרוס: צריך החלטה ספציפית לאילת בלי קשר למתווים

יצחק פינדרוס:  צריך החלטה ספציפית שונה

מיכל שיר סגמן: זה צריך להיות מתווה נפרד

משה גפני: זה נושא שצריך להעביר בהחלטת ממשלה

משה גפני:  אנחנו מקיימים ימים ארוכים דיונים בעניין הזה גם בחוק וגם בתקנות, ואנחנו לא מזכירים בכלל את הנושא של אילת

משה גפני:  היא לא נמצאת בתוך המערך הזה וזה לא בסדר

משה גפני:  זה התפקיד שלכם, זה לא התפקיד שלנו

משה גפני:  אם אני עוזב את הכנסת ובא לעבוד אצלכם, אז הייתי עושה את זה

משה גפני:  צריך להכין מתווה לעניין הזה

משה גפני:  אנחנו ניכנס לעניין

משה גפני:  אנחנו חברי הכנסת שיצטרכו להעביר החלטת ממשלה

ינון אזולאי: רק לגבי החוק, את הקבלנים לא מחריגים

משה גפני: לא מחריגים את הקבלנים

מיכל שיר סגמן: גפני, מתי אנחנו כן מתכוונים לדבר על אילת?      

יצחק פינדרוס: זה צריך החלטת ממשלה

מיכל שיר סגמן: אבל מתי?      

יצחק פינדרוס: זה תלוי בהם שיעשו החלטת ממשלה

מיכל שיר סגמן: זה שרוצים זה נחמד, אבל זה לזרוק את זה באוויר

מיכל שיר סגמן:  אני רוצה תאריך

מיכל שיר סגמן:  בוא רגע נכמת את זה

משה גפני: רגע, שנייה

משה גפני:  שאלת שאלה, את רוצה תשובה

מיכל שיר סגמן: כן

משה גפני: אנחנו היום הצפנו את הנושא הזה

משה גפני:  לא דיברנו עליו בעבר

משה גפני:  העלינו את העניין הזה

משה גפני:  אני מבקש מהם שהם יכינו את החומר בנושא הזה, מה עושים עם אילת

משה גפני:  לדעתי צריך החלטת ממשלה

משה גפני:  אני מעריך שזה מה שיצטרכו לעשות

משה גפני:  אני איתם בקשר כל הזמן

משה גפני:  נראה שלא מתקדם העניין, אז נצטרך להתכנס ולהחליט מה אנחנו עושים

משה גפני:  אני מקווה שהם כן לוקחים את הדברים שלנו ברצינות

משה גפני:  זה דבר אחד

משה גפני:      דבר שני, אני מבקש לומר, אני כנראה לא אוכל להצביע היום מכיוון שאם החברים מבקשים נוסח, נוסח לא יהיה מוכן, נכון?      

שולמית אלוני: לא, עוד לא סיימנו את התיקונים

משה גפני: בסדר

משה גפני:  נסיים את התיקונים ונצטרך להכין נוסח

משה גפני:  אני מבקש להשלים את הנושאים שעדיין צריך להשלים אותם, להכין את הנוסח, להעביר לחברים

משה גפני:  אנחנו נצביע על זה מחר בבוקר בעזרת השם

משה גפני:  אני מבקש אישור להמשיך את סדר-היום בעניין הזה ושם רק תהיה הצבעה מכיוון שהנוסח יהיה מוכן

משה גפני:       לגבי הנושא של היישובים הדרוזים והיישובים שהם בתוך ה-9 קילומטר

משה גפני:  לגבי הנושא של היישובים הדרוזים, הנוסח יהיה כדלהלן ועל זה נצביע, אלא אם כן יהיה שינוי עד הבוקר

משה גפני:  הנוסח יהיה שאנחנו מצביעים על שלושת היישובים האלה שעליהם דיברנו ואנחנו מצביעים על זה לפי מכתב של פיקוד העורף שהם נמצאים בפנים

משה גפני:  במידה ועד ההצבעה לא יגיע מכתב כזה, אני אבקש שזה יהיה בקו רוחב כזה שיוסיף את היישובים האלה, יוסיף עוד כמה, לא יוריד אף אחד, לא יפגע ברמת הגולן, לא יפגע במישהו אחר אלא זה יהיה תוספת ליישובים שהם נמצאים בקו הרוחב הזה ששלושת היישובים נמצאים שם

משה גפני:  אם המצב יהיה שלא יהיה מכתב מפיקוד העורף, שזה הדבר הטוב ביותר, או החלטת מממשלה שזה גם כן דבר טוב אם אכן זה יהיה, אז אנחנו מצביעים

משה גפני:  נוסיף עוד יישובים

משה גפני:  יש לכם מספיק כסף, אתם חסכתם פה הרבה מאוד עכשיו

כפיר בטט: זה לא עניין של כסף

משה גפני: בסדר, לא משנה

כפיר בטט: אני יכול להעיר משהו?     

משה גפני: בטח, אתה יכול להעיר רק בעניין שאמרתי עכשיו

כפיר בטט: רק בעניין שאמרת עכשיו

משה גפני: בטח

משה גפני:  כדאי שתעיר משהו חכם

כפיר בטט: אנחנו לא סבורים, ויש פה גם עניין משפטי, שאפשר לבוא ולהחליט לפי איזשהו קו רוחב

כפיר בטט:  אני גם חושב שאם יקרה לנו עוד דברים ועוד עימותים בצפון, אז קו הרוחב הזה, יגידו לנו בדיוק מה שדנו פה בשבוע שעבר בנגב

כפיר בטט:  אמרו, אפשר לזרוק את הקילומטרים לפח האשפה של ההיסטוריה כי זה לא רלוונטי וצריך להסתכל לפי איומים

כפיר בטט:  זה מה שאנחנו עשינו וזה מה שניסינו להביא בהתאם להוראות הפיקודים השונים

חמד עמאר: אל תזכיר לי את פיקוד העורף יותר

חמד עמאר:  אני אראה לך עכשיו את פקיעין החדשה ופקיעין היישוב

חמד עמאר:  פקיעין היישוב הוא לפניו

חמד עמאר:  פקיעין החדשה, אומר לו מיידי כניסה למקלטים

חמד עמאר:  פקיעין, 15 שניות

חמד עמאר:  כיסרא צמוד לפקיעין החדשה, אומר 30 שניות ופקיעין החדשה אפס, מיידי, אז כל פיקוד העורף זה לזרוק לפח

חמד עמאר:  כל ההמלצות של פיקוד העורף לזרוק לפח

חמד עמאר:  בושה על פיקוד העורף

משה גפני: תודה רבה

יצחק פינדרוס: אף אחד גם לא הבין לפי מה החליטו מה פיקוד מרכז ומה פיקוד העורף

יצחק פינדרוס:  בושה

משה גפני: בבקשה

כפיר בטט: אני חושב שיהיה מאוד בעייתי לבוא ולהחליט איזשהו קו רוחב שממנו זה יהיה

כפיר בטט:  אני לא יודע מה פיקוד העורף יוכל לבוא ולהגיד או לא להגיד על מה שהיה בדיעבד אז, מה ההנחיות שהוא נתן, כי שוב, כמו שהדגשנו וגבירתי היועצת המשפטית קיבלה - - -      

משה גפני: מה אתה מציע?     

כפיר בטט: אין לי פתרון אחר

ינון אזולאי: על המכתב אתה כן אומר שזה פתרון

כפיר בטט: אם יידע משרד הביטחון לבוא ולהגיד שבדיעבד היה לו הנחיות אחרות - - -      

משה גפני: יש לך פתרון או אין לך פתרון? אם אין לך פתרון לא תצא מהוועדה הזאת החלטה

משה גפני:  אני לא רוצה להזכיר שמות של יישובים בגלל שאני תומך בהם

כפיר בטט: גם אני

משה גפני: יישובים יהודים שהם מעבר ל-9 קילומטר, שהם נמצאים בתוך המתווה והדרוזים לא, לא תהיה החלטה כזאת, שלא תהיה טעות, אז אם רוצים שפיקוד העורף יראה את הדברים האלה, ואנחנו דיברנו איתם

משה גפני:  אם כמו ששגית אומרת, שיהיה מכתב, זה הטוב ביותר

משה גפני:  אם תהיה החלטת ממשלה שאליהו רביבו דיבר איתם, מצוין

משה גפני:  אם לא יהיה, אז יכנסו כל היישובים האלה שנמצאים בקו הרוחב

משה גפני:  זה הכול

משה גפני:  על זה נצביע

ינון אזולאי: רק אם פיקוד העורף מביא את המכתב שאתה מתכוון אליו, שאני מבקש שיבדקו גם למה כפר חושן לא בפנים

כפיר בטט: אני מבטיח לכם שאיזה קו שלא תשימו, תבוא השאלה למה גם זה לא

חמד עמאר: אבל אתה מסתמך על משהו שהוא לא מציאותי

שגית אפק: לקו רוחב יש חסרונות רבים

שגית אפק:  משפטית ברור שאתם צודקים שזה לא קריטריון שנכון לעשות אותו ויהיה קשה לעשות כאן דיון על קו רוחב, וככל הנראה שאם הוועדה תעשה קו רוחב, יכנסו הרבה יותר יישובים ממה שהוועדה התכוונה ובוודאי ממה שאתם התכוונתם

שגית אפק:  יחד עם זאת הוועדה אומרת לכם מתחילת הדיונים כאן, היא הולכת עם הקריטריון שלכם

שגית אפק:  הקריטריון הזה הוא קריטריון נכון גם בעיניי, אבל אי אפשר שהקריטריון הזה לא יכלול מספר יישובים שגם לדעת פיקוד העורף צריך לבחון אותם מחדש

שגית אפק:  תחזרו עם תשובה לגבי העניין הזה

שגית אפק:  תעשו גם אתם את המאמץ שלכם

מירב כהן: אמרנו ליישוב, לכו תפתחו את מקומות העבודה, את בתי הספר בכל אוקטובר

מירב כהן:  היום בעצם אנחנו אומרים לו בדיעבד, טעינו, לא היית צריך לפתוח את מקומות העבודה

מירב כהן:  זה מה שזה אומר

חמד עמאר: אם אני מראה לך שפיקוד העורף טעה וכל ההנחיות של פיקוד העורף לא שוות כלום - - -      

מיכל שיר סגמן: אולי תרדו לשטח ותראו אתם בעצמכם

כפיר בטט: הוא כל היום בשטח, באמת

כפיר בטט:  הוא כל היום הולך וסופר טילים שנפלו בכל מקום

יצחק פינדרוס: מי זה?     

כפיר בטט: הוא

חמד עמאר: אני לא מדבר עליו

חמד עמאר:  אני אומר לך, כל ההנחיות של פיקוד העורף לא שוות כלום

חמד עמאר:  אם יישוב צמוד ליישוב, אחד אומר לו, יש לך 30 שניות להגיע למרחב מוגן, ואחד אומר לו אפס זמן, אז איך אסתמך על פיקוד העורף? אני אומר לך, אני לא יכול להסתמך על משהו שהוא לא נכון

כפיר בטט: בסדר, יש בעיות הרבה יותר גדולות מאשר מתווה הפיצויים, אי אפשר להסתמך על פיקוד העורף

חמד עמאר: אני לא מדבר על מתווה

חמד עמאר:  אני מוכיח לך כאן ואני מראה לך את זה שחור על גבי לבן

חמד עמאר:  יישוב ליד יישוב, יישוב נכנס ביישוב

חמד עמאר:  אחד, אומר לו 30 שניות לוקח לך להגיע למרחב מוגן

חמד עמאר:  אחד, אומר לו אפס זמן להגיע למרחב מוגן

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אני לא פתחתי את זה לדיון

משה גפני:  אני מחכה לראות מה הממשלה תעשה, האם תביא פתרון

משה גפני:  אם לא תביא פתרון אז נצטרך להיכנס לעניין הזה ולהצביע

שחר סומך: אפשר בבקשה שאלה אחרונה לפני שנועלים את הדיון? שחר סומך, פורום העצמאים והפרילנסרים

משה גפני: על מה?     

שחר סומך: על הנושא של הכללה של מי שבבעלותו - - -      

משה גפני: אבל לא הגענו

משה גפני:  היא מקריאה את זה עכשיו

שחר סומך: לא, לא, עברנו את זה פשוט

שחר סומך:  עברנו את זה ואני רק רוצה בבקשה הבהרה לפרוטוקול

משה גפני: על מה?     

שחר סומך: אדם שמתגורר בעוטף והעסק שלו נמצא בתל אביב או במקום אחר

שחר סומך:  אני רק רוצה לבקש הבהרה

שחר סומך:  כרגע הוא נכנס למסלול שכר? להבין למה הוא לא נכנס למסלול מחזורים

שחר סומך:  מסלול מחזורים יכול לפצות אותו יותר

מירב כהן: כי העסק שלידו, הצמוד אליו, גם הוא לא זכאי למסלול מחזורים, אז פה יש לו הטבה נוספת בגלל שהוא פונה, לפחות מסלול שכר

מירב כהן:  יש כאן איזה משהו שהעסק בתל אביב, השני, לא זכאי למסלול מחזורים, אז אי אפשר לתת לאחד ולשני לא, אז הדרך היחידה זה להשוות את השכירים ולהשוות את העצמאי לשכיר שמקבל בגלל שהוא עובד בתל אביב

מירב כהן:  אנחנו חושבים שזה הדרך הנכונה כי בסוף זה ייפתח למקומות שאי אפשר

שחר סומך: למרות שאנחנו יודעים שאנשים שפונו מהעוטף היום נפגעים מההסדר הזה

קריאה: לא, הם זכאים לאותו מענק של עסק לידם בתל אביב

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  תמשיכי בבקשה

שולמית אלוני: נמצאת מיכל רשף בזום לגבי השאלה של הוועדות

משה גפני: כן

משה גפני:  איפה היא?     

מיכאל חריש: היי, שלום, אני בזום

משה גפני: שלום, גברת רשף, עו"ד

משה גפני:  למה יש פה שמישהו צריך לעבור שתי ועדות? למה אי אפשר לאחד אותם לוועדה אחת?      

מיכאל חריש: אני אנסה להתייחס, וכמובן גם חלק מהדברים רשות המיסים יכולה להתייחס

מיכאל חריש:  ראשית אני אבהיר שבעצם נוסף במסגרת החוק שכבר עבר קריאה שנייה ושלישית, מסלול פיצוי חדש שלא היה קיים קודם לכן, שהוא למעשה מענקים שהם חלים בכלל הארץ

מיכאל חריש:  בכל הנוגע למסלול הזה הסמכנו את ועדת הערר שפועלת מכוח חוק התוכנית לסיוע כלכלי של הקורונה

מיכאל חריש:  מדובר במסלול חדש שלא היה קיים עד עכשיו לפי חוק מס רכוש

מיכאל חריש:  בגלל שהמסלול שנקבע שם מאוד דומה למסלול שהיה קיים בקורונה, הסמכנו שם את ועדת ערר קורונה חלף הקמת ועדה חדשה, שזו כבר ועדה שיש לה ניסיון ואנחנו גם יודעים שההליכים שם היו יחסית יעילים

מיכאל חריש:       בכל הנוגע למסלול של תקנות מס רכוש מדובר במסלול אחר שכבר היה קיים גם מכוח החקיקה הקיימת, ושם חשוב לי כן להבהיר שהיה שיח באמת בין גורמי משרד המשפטים לבין גורמי רשות המיסים לגבי האפשרות להסמיך גם שם את ועדת הערר הקורונה

מיכאל חריש:  ממה שאנחנו יודעים, וזה שיח שחשוב להגיד שזה שיח שהוא לא שיח משפטי קודם כל, הוא שיח במישור המדינתי, במישור המדיניות, לא הגיעו לכדי הסכמה שזה יעבור למשרד המשפטים

מיכאל חריש:  זה גם מה שנמסר לי מהמנכ"ל של המשרד

מיכאל חריש:      כן חשוב לי להבהיר שמדובר בוועדות עם מאפיינים מאוד שונים

מיכאל חריש:  רק כדי לסבר את האוזן, כאשר אנחנו מדברים על הוועדה שפועלת כיום מכוח תקנות 11 ו-12 לתקנות מס רכוש, מדובר בוועדה עם הרכב של שלושה, שיש לה סמכויות של ועדת חקירה שחלק מהסמכויות הן יותר נרחבות

מיכאל חריש:  כאשר אנחנו מדברים על הוועדה לפי הקורונה, מדובר בוועדה בהרכב של שניים שהיא מקיימת את הדיונים שלה או יכולה להכריע על - - - ככל שאין בכך כדי לפגוע בעשיית הצדק, או שהיא מקיימת את הדיונים בהיוועדות חזותית

מיכאל חריש:  כמעט שאין דיונים פרונטליים

מיכאל חריש:  צריך להבין, אם אנחנו מסמיכים גוף אחר, מה הנפקויות של זה מבחינה משפטית

משה גפני: למה אי אפשר לחבר שתהיה ועדה אחת?      

מיכאל חריש: אני אומרת שקודם כל מדובר בשאלה שהיא במישור המדיניות שזה לא אני הגורם לענות על השאלה הזאת

משה גפני: מי הגורם?     

מיכאל חריש: גורמי המקצוע של משרד המשפטים

מיכאל חריש:  זה משהו שעלה גם בעקבות הערות שנשמעו אגב בדיונים בהצעת החוק

מיכאל חריש:  זה כן הובא לידיעת מנכ"ל המשרד וממה שנמסר לי לא הגיעו לכדי הסכמה

מיכאל חריש:  זה היה בשיח בין גורמי המקצוע ברשות המיסים ומשרד המשפטים

משה גפני: אני מבקש שתהיה ועדה אחת

משה גפני:  מה זה גורמי המקצוע? לא הבנתי

מיכאל חריש: זה עלה למנכ"ל

מיכאל חריש:  ממה שאני יודעת לא הגיעו להסכמות בין משרד המשפטים לבין רשות המיסים

משה גפני: רשות המיסים, למה לא הגעתם להסכמה עם מנכ"ל משרד המשפטים?      

מירב כהן: אנחנו רשות המיסים חושבים שהמקום הנכון שזו תהיה ועדה אחת לאזרח

מירב כהן:  אותו עסק יגיש תביעה בתל אביב לפי החוק הכללי ותביעה באשקלון לפי מסלול אדום או מסלול מחזורים או בבאר שבע

מירב כהן:  החבר הנוסף, אני רק חייב להגיד שציינו כאן, הוא רק לעניין הנזק הישיר

מירב כהן:  זה חבר משרד הביטחון

מירב כהן:  המטריה של התקנות שמעבירים עכשיו והחוק, היא די דומה

מירב כהן:  זה אותה ירידת מחזורים, אותו דבר

מירב כהן:  זה די דומה לקורונה

מירב כהן:  החישוב של החוק והתקנות האלה בדיוק כמו הקורונה

משה גפני: אתם בעד שתהיה ועדה אחת

מירב כהן: אנחנו בעד ועדה אחת מסודרת

ישי פרלמן: בסוף זאת שאלה בסמכות משרד המשפטים, מבחינתנו

ירון גינדי: גם אנחנו מבקשים את זה

ישי פרלמן: הנוסח שאנחנו הבאנו זה משהו בסמכות משרד המשפטים ולכן הנוסח שאנחנו הבאנו זה משאיר את הוועדה הקודמת

ישי פרלמן:  הנושא עלה לדיון אבל אנחנו לא מביעים עמדה אחרת ממשרד המשפטים

משה גפני: לא הבנתי

משה גפני:  אתם בעד ועדה אחת?     

שגית אפק: מקצועית כרגע הבעתם עמדה אחרת

שגית אפק:  מקצועית העמדה שלכם הייתה להקל על האזרח, אם הבנתי נכון

שגית אפק:  אתה אומר שמשפטית אתם מתיישרים עם עמדת משרד המשפטים

ישי פרלמן: יש היבטים אחרים למדיניות של איפה זה יהיה מבחינת עבודת הממשלה

ישי פרלמן:  אנחנו אומרים שמבחינת המטריה זאת מטריה מאוד דומה למטריה שהייתה בקודמת

ירון גינדי: אותה נוסחה

ירון גינדי:  אותו דבר

משה גפני: האמת שלא הבנתי אבל לא חשוב

משה גפני:      כן, בבקשה

מיכאל חריש: רק חשוב לי כן להגיד

מיכאל חריש:  ככל שיוחלט באמת לאחד את הוועדות, אני שנייה רגע לא מתייחסת כמו שאמרתי, זה דברים שנידונו לא במישורים שלנו, אבל כן צריך ואני שומעת מה שרשות המיסים אומרים, לעשות רגע בחינה אם לא צריך להתאים את ההליכים ואת הסמכויות שיש לוועדה

מיכאל חריש:  בסופו של דבר אנחנו רוצים ליצור פה מסלול אפקטיבי בשביל האזרח שהוא יוכל לקבל את יומו בפני גוף שיפוטי

מיכאל חריש:  הסמכויות שיש לוועדת ערר קורונה הן סמכויות שהן שונות

מיכאל חריש:  זה סדר דין מנהלי, זה דיונים בהיוועדות חזותית

מיכאל חריש:  זה מאוד שונה מהמסלול שקיים כיום

מיכאל חריש:  אנחנו כן נצטרך לעשות בדיקה לראות שבסוף האזרח לא ייפגע ולא יהיה לו בסוף כלים חסרים, שהוועדה לא תוכל בעצם לדון בעניינו - - -      

שגית אפק: ישי, מה אתה עונה על זה? היא מדברת על שתי ועדות עם סמכויות שונות

שגית אפק:  אתה יכול להסביר לנו איך אתם רואים את הדברים? אני פשוט גם מתחילה לא להבין את האירוע

שגית אפק:  כן, תסבירו לנו את ההבדלים

משה גפני: אני הבנתי שאת המשרדים לא מעניין האזרח

משה גפני:  אתם אמרתם שהעמדה שלכם שתהיה ועדה אחת, אבל יש להם סמכויות נפרדות, היא אומרת

שגית אפק: מה הסמכות שאתם צריכים לצורך התקנות והחוק? זו השאלה

יעל אסיף: בפועל אין כזאת משמעות להבדל בסמכויות

יעל אסיף:  הדיון הוא די דומה, הנוסח היא די דומה

שגית אפק: מבחינתכם זה יכול להיות בהיוועדות חזותית, הדיון?      

יעל אסיף: יש לנו מקרים שבהם אנחנו צריכים לנהל דיוני הוכחות ואז זה קצת פחות מתאים החזותי

שגית אפק: זאת אומרת הוועדה שיש לה סמכויות שפיטה היא הוועדה היותר מתאימה בעיניכם לאירוע הזה גם מבחינת החוק וגם מבחינת התקנות?     

מיכאל חריש: לשתי הוועדות יש סמכויות שפיטה, למען הסדר הטוב

מירב כהן: בדיוק

מירב כהן:  לשתי הוועדות יש את הסמכויות

שגית אפק: כן, רק אמרת שהוועדה של הקורונה, אם הבנתי אותך נכון, היא ועדה עם סמכויות מופחתות שהיא דנה בעיקר בכתב ולא בעל פה

שגית אפק:  כך לפחות שמעתי ממך

מיכאל חריש: כן, זה סדרי דין אחרים

מיכאל חריש:  זה סדרי דין מנהליים

מיכאל חריש:  אני מזכירה שזה נעשה אגב הקורונה, אז גם באופן חריג באמת זה מתנהל בהיוועדות חזותית שזה משהו שככלל בערכאות שיפוטיות לרוב אנחנו לא עושים

שגית אפק: אנחנו מדברים על הוועדה השנייה שיש לה סמכויות שיפוטיות, שאת אומרת שגם לוועדה של הקורונה יש סמכויות שיפוטיות

יעל אסיף: ההיוועדות החזותית היא מאוד חשובה כי היא מסייעת לנו לקדם בקצב הרבה יותר מהיר את בירור העררים

שגית אפק: אז ברוב המקרים זה יהיה בהיוועדות חזותית

שגית אפק:  במקרה הצורך אתם רוצים לעשות את זה - - -      

יעל אסיף: בדיון פרונטלי

יעל אסיף:  דרך אגב, זה סמכות - - -      

שגית אפק: מבחינת סדרי הדין המנהליים איזה מבין הוועדות היא הנכונה בעיניכם?     

קריאה: אין הבדל

מיכאל חריש: אני רק אציין ברשותכם שהצטרפה אלינו יעל טייב שהיא גם מהלשכה המשפטית של משרד המשפטים, שגם כן יכולה לנסות להתייחס

משה גפני: אנחנו יכולים לקבוע בתקנות?     

שגית אפק: אם הם מסכימים

יעל אסיף: אין הבדל אופרטיבי מבחינת הסמכויות

משה גפני: בסדר, אז אפשר לקבוע

מיכאל חריש: סליחה, זה לא מדויק

מיכאל חריש:  יכול להיות שאפשר

מיכאל חריש:  זה הליך שלא נבחן עדיין

מיכאל חריש:  יהיה צורך לתת עליו את הדעת

מיכאל חריש:  אני קצת נזהרת פה - - - 

מיכאל חריש:  זה לא אותו דבר

ינון אזולאי: מהקורונה עד עכשיו לא הספיקו לבחון אם זה אותו דבר, אם מספיק אחת או שתיים

משה גפני: גבירותיי ורבותיי, אנחנו נקבע ועדה אחת בתקנות, שהוועדה הזאת תענה

משה גפני:  באמת יש פה את הביורוקרטיה שבן אדם צריך לעבור

משה גפני:  אנחנו כולנו יודעים מה זה לעבור ועדה אחת ואחרי זה ללכת למקום אחר, לוועדה אחרת

משה גפני:  זה יכול להיות ביישוב אחר

יצחק פינדרוס: פה יסבירו לו שאפשר חזותית, פה אי אפשר

משה גפני: לא עושים מאמץ כדי לעזור לאנשים, לכן אני מציע שאנחנו נכתוב בתקנות שתהיה ועדה אחת

קריאה: איזה מהן?     

מירב כהן: החוק כבר סגור

שגית אפק: זאת שבחוק

יעל אסיף: העניין של הדיון החזותי הוא קריטי כדי לקדם את התיקים יותר מהר

יצחק פינדרוס: זאת הוועדה כמו בקורונה

יעל אסיף: ועדת קורונה, יש לה אפשרות לקיים דיונים פרונטליים

יצחק פינדרוס: בסדר, ועדה כמו בקורונה

קריאה: אז קורונה?     

יצחק פינדרוס: כן

קריאה: אוקיי, מעולה

משה גפני: יש מישהו ברשות המיסים שמתנגד לזה?      

גל ברנס: אני לא יכולים להסכים בשם משרד המשפטים

שגית אפק: בשם שר האוצר אתם יכולים להסכים? התקנות של שר האוצר, נכון?     

גל ברנס: אנחנו משתדלים לא להסכים בניגוד לשר המשפטים

גל ברנס:  הסעיפים האלה בתקנות, זה תקנות שקשורות למשרד המשפטים וצריך את עמדת משרד המשפטים

ינון אזולאי: הם מפחדים, מה אתה רוצה? תורידו את משרד המשפטים מהזום ותראה שהם מאשרים לך את זה

משה גפני: אני מודה לכם, אנשי רשות המיסים, על זה שאתם נשמעים ופועלים על פי שר המשפטים

משה גפני:  לי יש חסינות

משה גפני:  מכיוון שיש לי חסינות התפקיד שלי זה לדאוג לאנשים, לדאוג לאזרחים שנמצאים במצוקה, שצריכים לבוא לוועדת ערר וצריכים לבוא לוועדה כזאת או לוועדה אחרת, לכן זו תהיה ועדה של הקורונה

משה גפני:  יבוא שר המשפטים ויגיד, זה תקנות שלי ולכן אני מגיש רוויזיה, אז שיגיש רוויזיה

יעל דיין: סליחה, כבוד היושב-ראש, אני אשמח להתייחס אם יורשה לי

משה גפני: כבוד שלי שאת מתייחסת לעניין הזה

יעל דיין: אם יורשה לי אני אשמח להתייחס

משה גפני: אני נותן לך את הבמה

יעל דיין: בסדר גמור

יעל דיין:  אני יעל טייב מהלשכה המשפטית במשרד המשפטים

יעל דיין:  אני אתייחס בקצרה למה שנאמר

יעל דיין:  קודם כל צריך להגיד שיש ועדה אחת שמטפלת בנזק ישיר ונזק עקיף והיא ועדת ערר שקיימת ומנוהלת על ידי רשות המיסים

יעל דיין:  להבנתי חוק התוכנית לסיוע כלכלי שמטפלת בפיצויים שנקבעו שם ומסמיכה את ועדת ערר קורונה לטפל במענקים שנקבעו שם, וזה כן נעשה בתיאום עם משרד המשפטים, מטפלת בפיצוי מסוג אחר, לכן שם לא הייתה בעיה

יעל דיין:  מדובר בפיצוי מסוג אחר לגמרי ושם נקבע בצורה מפורשת שזה מסלול חלופי

יעל דיין:  להבנתי, ותקנו אותי כולם פה אם אני טועה, לא אמור להיות מצב שבו אזרח צריך לגשת לשתי הוועדות, כך שהפגיעה לאזרח פה לא קיימת

שגית אפק: מדובר באותו דבר בדיוק

מירב כהן: אני אתקן את מה שאת אומרת

מירב כהן:  מדובר באותו מתווה, ואותו אזרח יצטרך ללכת לשתי ועדות נפרדות ביחד

יעל דיין: להבנתי אזרח לא אמור להגיע לשתי הוועדות

מירב כהן: אני אסביר

מירב כהן:  עסק אחד בבאר שבע, סניף אחד בבאר שבע וסניף אחד בתל אביב

מירב כהן:  הוא יגיש תביעה לפי החוק ולפי התקנות

מירב כהן:  מדובר באותה נוסחה של ירידת מחזורים

מירב כהן:  הוא ילך לוועדה אחת של הקורונה ולוועדה השנייה של מס רכוש

מירב כהן:  הוא יצטרך לקחת לו שני אנשים

מירב כהן:  לא מדובר כאן בנזקים ישירים

יעל דיין: קודם כל צריך להגיד שיש ועדה אחת שמטפלת בנזק ישיר ונזק עקיף והיא ועדת ערר שקיימת ומנוהלת ברשות המיסים, אבל להבנתי פה בתוכנית - - -, ומסמיכה את ועדת ערר קורונה לטפל במענקים שנקבעו שם וזה כן נעשה בתיאום עם משרד המשפטים, לכן שם לא הייתה בעיה

יעל דיין:  מדובר בפיצוי מסוג אחר לגמרי ושם נקבע בצורה מפורשת שזה מסלול חלופי

יעל דיין:  להבנתי, ותקנו אותי כולם פה אם אני טועה, לא אמור להיות מצב שבו אזרח צריך לגשת לשתי הוועדות, כך שהפגיעה לאזרח פה לא קיימת

מירב כהן: מדובר באותה נוסחה ובאותו מתווה, ואותו אזרח יצטרך ללכת לשתי ועדות נפרדות ביחד

יעל דיין: להבנתי אזרח לא אמור להגיע לשתי הוועדות

מירב כהן: אני אסביר

מירב כהן:  יש לי סניף אחד בבאר שבע וסניף אחד בתל אביב

קריאה: אבל הוא מתייחס לשתי מערכות חוקיות שונות לגבי כל פיצוי

קריאה:       (מדברים ביחד)     

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בסדר, הבנו

משה גפני:  רשות המיסים אומרת, לא כך, ואני סומך עליהם, אחרת כל התקנות האלה לא שוות

משה גפני:  זה לא משרד המשפטים, זה רשות המיסים

משה גפני:  הדאגה שלנו לאזרח צריכה להיות מעל הכול ולא שפה זה פרוצדורלית יכול להיות בדבר אחד וזה דבר אחר

משה גפני:  אפשר לעשות את זה יחד ושלום על ישראל

משה גפני:  אני מבקש להמשיך הלאה

שולמית אלוני: בהגדרה של סכום השכר הקובע לתקופת הזכאות, זו הייתה הערה של גינדי לגבי מיצוע של שלושה חודשים

שולמית אלוני:  אמרתם שתבחנו את זה

ירון גינדי: לא, סגרנו את זה, 2022

ישי פרלמן: זה לא קשור ל-2022

ישי פרלמן:  זה מה שוויתרתם עליו

ירון גינדי: כן, כן, ויתרנו על זה

שולמית אלוני: במסלול החקלאות דיברנו על זה שצריכה להיכנס התייחסות, אנחנו ננסח אותה, לעניין מניעה אובייקטיבית לשלם ביחס לזה שהניזוק שילם, אז אמרנו שככל שלא הייתה מניעה אובייקטיבית לשלם

ישי פרלמן: זה בעצם אומר שהוא מחויב לשלם

ישי פרלמן:  ככל שהוא לא יכול אז הוא לא יכול, אז זה לא יפגע לו בפיצויים, אבל שהוא מחויב לשלם, כלומר אם מגיעה תביעה אז הוא חייב לשלם את זה

אדם בלומנברג: אני חושב שזה לא נכון להתייחס לזה בתוך התקנות

אדם בלומנברג:  אולי אפשר להוציא את זה החוצה בהוראות ביצוע, כי אחרי זה התקנות הולכות איתנו למבצעים הבאים ולא יזכרו מה הרציונל שעמד מאחורי זה לגבי העובדים התאילנדים, ואז יתייחסו לזה לגבי קבוצות עובדות אחרות

אדם בלומנברג:  אני חושב שבנוסח התקנות זה לא - - -      

ישי פרלמן: מבחינתנו אנחנו יכולים לפרש את זה ככה

שגית אפק: מה הבעיה לנסח?      

אדם בלומנברג: אני מבקש שלא כי זה אחרי זה יבוא אלינו על עובדים ישראלים

משה גפני: רגע, אבל היה בקשה לנסח את זה?      

ישי פרלמן: עכשיו יש דיון על זה

ישי פרלמן:  אני רק אומר שמבחינתו מבחינה משפטית אנחנו יכולים בהוראת ביצוע להגיד את מה שהוא מבקש

משה גפני: מישהו ביקש לנסח?      

שגית אפק: לוועדה תמיד עדיף שיהיה מנוסח בתקנות כדי שהן ייושמו, אבל אם הוא אומר שהוא עושה את זה בהוראת ביצוע, אז זה בסדר

יצחק פינדרוס: לא, לא, היה חשש לא מהגופים

שגית אפק: חברי הכנסת ביקשו

יצחק פינדרוס: חברי כנסת העלו חשש

אדם בלומנברג: אפשר להשאיר את זה בהוראת ביצוע

יצחק פינדרוס: אם הם יעשו את זה בהוראות ביצוע, מספיק

שגית אפק: אין בעיה

משה גפני: בסדר, אז בהוראות ביצוע

אדם בלומנברג: תודה רבה

משה גפני: בבקשה

שולמית אלוני: בנוסף עלה הנושא של ה-1-3 לחקלאות שגם יכנס לנוסח

שולמית אלוני:  לגבי סעיף קטן (ב) היה עניין של 0–7 קילומטרים שיהפוך - - - להיות יישוב שפונה

שולמית אלוני:       דבר שאמרתם, רשות המיסים, שתבחנו, זה הוספה של פסקה (2) שמתייחסת לתוספת הראשונה

שולמית אלוני:  יש שינויים מבחינת הימים

שולמית אלוני:  במקום 90 ימים, ארבעה חודשים בסעיף 5 שמתייחס לסוגיה לקבלת פיצויים

שולמית אלוני:  אמרתם שתבחנו גם את הנושא של ה-180 ימים

ישי פרלמן: 180 ימים זה בסדר

שולמית אלוני: בסדר

שולמית אלוני:  לגבי פסקה 4 שמתייחסת לקביעת הזכאות לפיצויים ותשלום המקדמות

שולמית אלוני:  חסרה התייחסות לעניין של ה"מנהל צריך לנמק את התביעה"

ישי פרלמן: אפשר להוסיף את זה

שולמית אלוני: אנחנו נוסיף את זה גם לנוסח, שבעצם אם המנהל דוחה את התביעה הוא יצטרך לנמק את זה

שולמית אלוני:      בהשגה וערעור במקום "45 ימים" אמרנו שיהיה 60 ימים

שולמית אלוני:  הגענו לתוספות

שולמית אלוני:  מבחינת היישובים אתם יודעים להגיד כבר מה צריך להיכנס, אזורי תעשייה, חוות?      

מירב כהן: עוד לא הספקנו

מירב כהן:  אנחנו צריכים לשבת על זה

שולמית אלוני: אוקיי, אז כן אמרתם לגבי התוספת הרביעית שתיכנס שם התייחסות לשבי ציון

קריאה: נכון

קריאה:  תוספת רביעית לצפון צריך להוסיף את שבי ציון

משה גפני: אני מבקש שתבדקו את ספסופה

ינון אזולאי: או ספסופה או כפר חושן

מירב כהן: הם לא היו בהנחיות של פיקוד צפון

כפיר בטט: הסתכלנו על המכתב של פיקוד צפון, ששבי ציון שם, שניתנו להם הנחיות

כפיר בטט:  בכפר חושן לא, אבל דיברתי עם הרמ"ט של האלוף

כפיר בטט:  הוא באמת אמר שהם לא היו בפנים

משה גפני: סתם אני רוצה להבין שאני אדע לעצמי

משה גפני:  זה חצי מרחק מהגבול לעומת אחרים

כפיר בטט: יש גם גבול סוריה, גבול לבנון

משה גפני: אתם יכולים לבדוק מה הסיבה?     

כפיר בטט: אני מאוד הייתי שמח אם פה היה יושב לידי מי שהיה נותן לך את התשובות, ולא שאני צריך לתת את כל התשובות לדברים האלה

ינון אזולאי: אני הייתי מאוד שמח שיש אחד שיודע לתת את כל התשובות

משה גפני: רבותיי, יש עוד משהו?     

שולמית אלוני: עוד עניין אחד לגבי סעיף 2(א)(6) לעניין התקופה

שולמית אלוני:  בדקתם אם זה צריך 30

שולמית אלוני: 9 או לפי התקופה הקובעת?      

ישי פרלמן: 30

ישי פרלמן: 9

שולמית אלוני: אוקיי

שולמית אלוני:  הדוחות צריכים בעצם להתייחס לתקופה של "לא לפני תחילת התקופה הקובעת", אלא לא לפני 30

שולמית אלוני: 9

משה גפני: מאה אחוז

ישי פרלמן: אני אגיד רק ב"שיעור ההוצאה הנוספת", אז גם בפסקה (4) צריך להיות שנת הבסיס במקום "השנה הקודמת"

ירון גינדי: יש משהו שהאוצר שכח

ירון גינדי:  זה לטובתו מה שאני אגיד

משה גפני: משהו דחוף?      

ירון גינדי: הוא לא דחוף

משה גפני: אז תגיד להם

ירון גינדי: הם שכחו להגיד שמה-102 צריך לנכות את השכר של המילואים כמו בחוק הקודם ואז הוצאות השכר שנחסכות יגדלו

ירון גינדי:  זה לטובת המדינה

ירון גינדי:  שכחתם לרשום את זה

משה גפני: רשות המיסים

גל ברנס: אם שכחו, נוסיף

ינון אזולאי: גל, אפילו לא הייתם צריכים לחשוב על זה

משה גפני: אנחנו סיימנו את התקנות

משה גפני:  אני מקבל את העמדה של היועצות המשפטיות ושל החברים כאן בוועדה שצריך שיהיה נוסח, אז אנחנו לא נוכל להצביע על זה

משה גפני:  אני רק מבקש שהנוסח יהיה מוכן

משה גפני:  אני מחר ביקשתי בסביבות השעה 11:00 לקבל אישור להצביע

משה גפני:  בעצם אם יהיה נוסח כמו שדיברנו כל הזמן, ואם יהיה מכתב מפיקוד העורף או שאם יהיה - - -      

ינון אזולאי: החלטת ממשלה

ולדימיר בליאק: אז ב-09:30 לו"ז רגיל עד 11:00 ואז נצביע

משה גפני: כן, ואז אנחנו נצביע על הסיכום שאני מקווה שיופץ בין החברים

משה גפני:  אני מקווה שתהיה תשובה או מפיקוד העורף או מהממשלה, אחרת אנחנו נצטרך ללכת למסלול היותר קשה שזה קו רוחב, אבל אנחנו נלך לזה

משה גפני:  לא ייצא מפה תקנות שהדרוזים יהיו בחוץ או בכלל אי הצדק הבולט שיש בעניין הזה

משה גפני:  אנחנו צריכים להצביע רק אחרי שיש את הסיכום, אז אנחנו נצביע מחר הצבעה אחת

משה גפני:  אנחנו נצביע בעזרת השם בכל מקרה או בדרך הקשה או בדרך הקלה

משה גפני:  הדרוזים יהיו בפנים

משה גפני:       תודה רבה, הישיבה נעולה