ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 173, 2023-11-14 00:00

שמחה רוטמן: אנחנו דנים בהצעת חוק הארכת תקופת ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (החלטות מינהליות ופעולות כלפי רשות ציבורית, אומנה לילדים, תקופות כהונה, תאגידי, בתי דין מינהליים ותכנון ובנייה) - אולי נשנה את הכותרת? אולי נשנה את הכותרת כך שתכנון ובנייה לא יהיה בה – התשפ"ד-2023

אלכס מילר: ההסתדרות הכללית

אלכס מילר:  אנחנו הגענו להבנות עם החברות הממשלתית ומבחינתנו אין צורך בשינוי הסעיף אבל שרשות החברות תודיע על ההסכמה

אלכס מילר:  מבחינתנו לפחות בכל מה שהיה קשור אלינו לגבי הבחירות בדירקטוריון, סגרנו

שמחה רוטמן: איזה סעיף זה?     

אלכס מילר: סעיף 8

שמחה רוטמן: עוד לא הגענו אליו

שמחה רוטמן:  מבחינת לוחות הזמנים, חשוב לי לדעת

שמחה רוטמן:  יש כאן הארכה רטרואקטיבית של תקופות כהונה? מישהו שעכשיו פוקעת הכהונה שלו אתמול, היום, מחר – היא תוארך

שמחה רוטמן:  זה מה שהחוק קובע

שמחה רוטמן:  זה קריטי גם לעניין הדחיפות בחקיקה

שמחה רוטמן:  בכל מקרה זה רטרו ואין הבדל אם הסתיימה לפני שבוע או תסתיים מחר

שמחה רוטמן:  החוק ייכנס לתוקף בתקופה הקובעת, זה יוארך

שמחה רוטמן:  בסדר

שמחה רוטמן:  זה היה חשוב להבהיר גם מבחינת הלחצים של דחיפות

שמחה רוטמן:  אני לא אומר שזה לא מעורר בעיות, אנחנו נדבר על כך עת נגיע לסעיף, אבל רציתי להבין שבזה מדובר

אלכס מילר: לנושא שלנו

אלכס מילר:  הייתה לנו את הסוגייה של חברי הדירקטוריון בחברות ממשלתיות שנבחרו על ידי העובדים

אלכס מילר:  אלה שנבחרו – והם לא הרבה, לפי היכרותי זאת בסך הכול חברה אחת – ועדיין לא קיבלו חתימה סופית של השרים, עליהם זה לא יחול

אלכס מילר:  במידה וועדת הבחירות של חברה כזאת או אחרת אכן תחליט לקיים בחירות של אותם חברי דירקטוריון במצב של היום, זה יתאפשר

שמחה רוטמן: אם אתה דירקטוריון מטעם העובדים, אתה פחות טוב מהדירקטור שהוא לא מטעם העובדים?     

אלכס מילר: לא

שמחה רוטמן: עוד לא הגענו לסעיף הזה

שמחה רוטמן:  אתה אומר שהגעתם להסכמה

שמחה רוטמן:  זאת או מרת, הכהונה שלך כן תפקע?     

חיים גבתי: לא

חיים גבתי:  יש לנו חברה אחת, חברת עמידר, שנמצאת בהליכים סופיים של מינוי

חיים גבתי:  היה סיכום שמכיוון שהם בפרוצדורה, ימנו אותם

חיים גבתי:  ברגע שיסתיים ההליך והשרים יחתמו, הם ייכנסו לדירקטוריון

טליה ג'מאל: הכוונה כאן היא לסעיף 6(א)(1)?     

שמחה רוטמן: כלומר, הייתה כאן איזושהי החרגה לכאלו שהתחיל בעניינם תהליך הבחירות וטרם הסתיים?     

חיים גבתי: לא

חיים גבתי:  הם כבר היו במהלך הבחירות והם לפני חתימת שרים

גונן גומלסקי: אדוני היושב ראש, אני מרשות החברות הממשלתיות

גונן גומלסקי:  עוד לא הגענו לסעיף הזה

גונן גומלסקי:  אולי נדבר על זה עת נגיע לסעיף

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  נדבר עת נגיע לסעיף

חיים גבתי: אני רוצה להגיד שזה לא משפיע על הליכי הבחירה של דירקטורים מקרב העובדים

חיים גבתי:  בסעיף הזה אנחנו מתייחסים לכל הדירקטורים באותה צורה כולל לדירקטורים מקרב העובדים, לא פחות ולא יותר

שמחה רוטמן: לא תייצרו כלל שמחריג דירקטורים מטעם העובדים

טליה ג'מאל: רק להבין, אתם כרגע מדברים על סעיף 6(א)(1)?     

חיים גבתי: כן

טליה ג'מאל: סעיף 6(א)(1), בדיונים הפנימיים המקדימים עם הממשלה – ושוב, עוד לא הגענו לזה – הבנו שיש איזושהי הסכמה ללכת לכיוון של צמצום התחולה של הארכה האוטומטית הזאת לגבי דירקטורים מטעם המדינה בלבד

חיים גבתי: כן

חיים גבתי:  דירקטורים מקרב העובדים הם דירקטורים מטעם המדינה

טליה ג'מאל: ולכן זה יחול גם עליהם

חיים גבתי: נכון

שמחה רוטמן: כאשר נגיע לסעיף נראה איך אנחנו מתמודדים איתו

גור בליי: סיימנו את ההגדרה של פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית

שמחה רוטמן: פעולה של אדם ועשינו את זה לפנייה של אדם

גור בליי: נכון

גור בליי:  מה שהפצנו כרגע, זה בעצם נוסח מעודכן שמשקף את הדברים שהיושב ראש הזכיר אתמול

גור בליי:  היה לנו שיח עם הממשלה

גור בליי:  נקריא כבר את הנוסח המעודכן

קריאה: זה באתר?     

גור בליי: זה הופץ ממש בסמוך לישיבה

שמחה רוטמן: מי שהיה בישיבה, אין שם בינתיים חידושים מפליגים

שמחה רוטמן:  זאת העברה של הדבר לסעיף ההגדרות וחידוד

גור בליי: הסעיף כתוב אחרת

גור בליי:  אנחנו נקריא אותו

גור בליי:  אנחנו מצטערים על המועד הקצר אבל זה בגלל לחץ הזמנים

גור בליי:  זה נועד ליישם את אותם דברים עליהם דובר אתמול

גור בליי:  אנחנו הפצנו את הנוסח לפני כ-40 דקות

גור בליי:  הנהלת הוועדה תחלק את הנוסח המודפס

גור בליי:      אני אמשיך לקרוא מהנוסח המעודכן

גור בליי:  הקראנו את "פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית" ושינינו זאת ל"פנייה"

שמחה רוטמן: פנייה לרשות ציבורית

שמחה רוטמן:  בעקבות הסעיף הזה עלתה שאלה

שמחה רוטמן:  יש מקרים – אני מתאר לעצמי והדוגמה של מיסים נמצאת בוועדה אחרת – כאשר לפעמים הפנייה מקימה את חובת התשלום

שמחה רוטמן:  לדעתי דוח מע"מ הוא הדוגמה הטובה ביותר

שמחה רוטמן:  אתה מגיש דוח מע"מ ואז ממילא קמה לך חובת התשלום של הסכום שבדוח

שמחה רוטמן:  אני יכול להפריד את הפנייה מהדוח אבל אני לא יכול לחייב אותך במע"מ בלי שהגשת את הדוח

שמחה רוטמן:      יכול להיות שיש עוד מקרים דומים לזה ואז ממילא כשאני נותן ארכה לפנייה, אני גם נותן ארכה לתשלום

שרה גולד: נכון, אבל בעיקרון חובת התשלום משתכללת רק ברגע שהגשת את הדוח

שמחה רוטמן: זאת אומרת, התשלום של האגרה, היטל מס, אם זה מותנה בהגשת דוח מסוים – יחול הפטור

שמחה רוטמן:  בסדר

שמחה רוטמן:      קראנו את כל הסעיף הזה ותיקנו את הפעולה של אדם כלפי רשות ציבורית

בקי כהן קשת: אנחנו רצינו להתייחס למצב שקיים שבעצם לאדם יש זכות מסוימת, זכות חברתית כלכלית מהמדינה, יכולה להיות קצבה זמנית של ביטוח לאומי, סיוע בשכר דירה וכולי, והוא לא חייב להגיש את הבקשה להארכת הזכות הזאת אבל בעצם הוא ייאלץ לעשות כן כדי שהזכות תמשיך להתקיים

בקי כהן קשת:  כמובן שבעת הזאת הרבה מהאנשים לא מסוגלים לעשות את זה, בין כי הם לא יכולים ישירות לגשת לאותו מקום ובין כי הם צריכים לצרף כל מיני מסמכים ואישורים שבוודאי בתקופה הזאת הם לא יכולים להשיג

בקי כהן קשת:       במציאות רוב המשרדים נותנים לזה מענה נקודתי אלא שהבעיה הגדולה היא שיש חוסר משווע בידע שזה קורה, חוסר אחידות וחוסר סדר בעניין הזה

בקי כהן קשת:  זאת אומרת, הביטוח הלאומי כתב באתר שלו שמאריכים נכות זמנית בשלושה חודשים, קצבת ילד מתארכת בתקופה מסוימת – וזה לפחות התפרסם באתר של ביטוח לאומי כך שאני יכולה למצוא את זה – אבל בסיוע בשכר דירה גילינו שאכן יש הארכה של הזכות אבל זה לא מתפרסם באתר של עמידר וכולי

בקי כהן קשת:  אם אתה יודע ללכת לבקש, בסדר

בקי כהן קשת:  יש חוסר האחידות

בקי כהן קשת:  משרד השיכון האריך עד ה-30 בנובמבר ואולי יאריכו עוד פעם

שמחה רוטמן: זה אחד הדברים שהחוק מנסה לייצר

שמחה רוטמן:  הוא מנסה לייצר את האחידות ואת השיטה האחידה

שמחה רוטמן:  שנית, יש דברים – אני לא מכיר את כל הדברים ויכול להיות שחלק מהדברים שם הם לא מכוח חיקוק אלא מכוח איזושהי החלטת ממשלה או החלטת מנכ"ל, חוזר מנכ"ל וכדומה – והחוק לא עוסק בהם

שמחה רוטמן:  אני באמת לא יכול בחקיקה להגיד לכל משרד מה יחול לגבי החלטה מינהלית שלו כשזאת לא החלטה מכוח חיקוק או לדחות לו מועדים לגביה

שמחה רוטמן:  הוא צריך לקבל את שיקול הדעת הזה

בקי כהן קשת: ההצעה שלנו היא בכל זאת לבוא לקראת האוכלוסיות, במיוחד שחלק גדול מהזכויות החברתיות האלה הן לאוכלוסיות מתקשות או זכויות של ילדים, בעצם אוכלוסיות שבכלל מאוד מתקשות להשיג את הזכויות ובפרט בתקופה הזאת

בקי כהן קשת:  לכן ההצעה שלנו היא לקבוע בחוק שתהיה אפשרות אם יש משהו – לא כשזה לא רלוונטי - ואם יש סעיף כללי שמדבר על זכויות המגיעות לאדם על פי חוק שהן זמניות ובתוך תקופת המלחמה - - -     

שמחה רוטמן: אבל על פי חוק, החוק עוסק בזה

בקי כהן קשת: לא

בקי כהן קשת:  החוק לא עוסק בזה כיוון שאם אני מקבלת סיוע בשכר דירה, ב-15 באוקטובר אני נדרשת להגיש מחדש את חוזה השכירות שלי כדי לקבל את הסיוע גם בנובמבר

שמחה רוטמן: למה זאת לא פנייה של אדם לרשות ציבורית לפי חיקוק ובכלל זה הגשת השגה, מסירת דיווח, מסמך או מידע אחר? למה את חושבת שזה לא בפנים?     

בקי כהן קשת: אני אגיד לך מה חסר לי

גלעד קריב: קיום הזכות

בקי כהן קשת: בדיוק

בקי כהן קשת:  חסר לי שיהיה כתוב שבמידה ואדם לא הגיש במשך שלושה חודשים, הזכות תמשיך לעמוד בתוקפה עד תום המלחמה או עד תום שלושה חודשים, על אף שהוא לא הגיש את הפנייה כי אחרת לא עשינו כלום

בקי כהן קשת:  אני לא חייבת להגיש, נכון, אני לא חייבת להגיש את החוזה החדש, אני כמובן לא יכולה להגיש אותו כרגע, אלא שאם יופסק לי הסיוע בשכר דירה – אז מה הרווחנו?      

שמחה רוטמן: אני מבין אבל אני חושב שזאת רזולוציה שמאוד מאוד קשה לרדת אליה

שמחה רוטמן:  אני אגיד לך יותר מזה

שמחה רוטמן:  סתם דוגמה

שמחה רוטמן:  מע"מ - הוא אמנם לא בחוק - היא דוגמה שמאוד קל לעבוד איתה כי יחסית היא מובנית

שמחה רוטמן:  עסק שמגיש דוח מע"מ, לפעמים הוא מקבל כסף כתוצאה מזה, החזר מע"מ, ולפעמים הוא משלם

שמחה רוטמן:  תלוי במחזור העסקי שלו באותו חודש

שמחה רוטמן:  אני מתאר לעצמי שדווקא עכשיו העסקים יזדרזו להגיש את הדיווח כדי לקבל החזר

שמחה רוטמן:  הדבר משול לזה שאני אגיד לבן אדם שגם אם לא תגיש את דוח המע"מ, תקבל החזר

בקי כהן קשת: לא

בקי כהן קשת:  חד משמעית אני מבחינה ולכן אני מדברת על זכויות חברתיות ואפשר שהן גם יפורטו בתוספת ולומר על איזה משרדים הן חלות

בקי כהן קשת:  אנחנו בעצם לא מדברים על עסקים שמגישים דוחות למע"מ אלא אנחנו מדברים על אוכלוסיות שאין להן רואה חשבון ואין להם עסקים

בקי כהן קשת:  אנחנו מדברים על אוכלוסיות שגם כך הן בבעיה מאוד גדולה בתקופה הזאת ולא ייכנס להן הסיוע בשכר דירה ב-1 בנובמבר כי הן לא הביאו את החוזה העדכני ובוודאי הן לא יכולות להביא חוזה עדכני בתקופה הזאת

בקי כהן קשת:      אם יהיה כתוב כאן אפילו משהו שהוא לא ממש מייצר זכות חדשה אלא משרדים בתוך 15 ימים יפרסמו בתוספת את הזכויות שעומדות לציבור, אפשר יהיה למצוא אותן

בקי כהן קשת:  כעורכת דין פונים אלי בוקר וערב כי לא מוצאים את זה

שמחה רוטמן: הכוונה ברורה

שמחה רוטמן:  הרצון הטוב ברור ומוערך

שמחה רוטמן:  אגב, אני רוצה לנצל את ההזדמנות – מאחר ולא היית אתמול במליאה - להודות לך עד מאוד על חוק פסיקת ריבית והצמדה שעבר אתמול במליאה, שהייתה לך תרומה משמעותית וחשובה לדיוני החקיקה שהתקיימו כאן

בקי כהן קשת: תודה אדוני

שמחה רוטמן: אני אומר שהכוונה ברורה

שמחה רוטמן:  גלעד אמר שיש לו איזו הצעה פרקטית ואפשר לחשוב עליה

שמחה רוטמן:  אני חושב שהיא יותר רלוונטית לסעיפים האופרטיביים ופחות לסעיף ההגדרות

שמחה רוטמן:  אני רק אומר שאנחנו מנסים בחוק הזה לברוח מדברים עמומים שהמשרדים והציבור לא יודע לעבוד איתם

שמחה רוטמן:  אם יש הצעה פרקטית, נשב ונדבר עליה בסעיף הרלוונטי

שמחה רוטמן:  אני רק אומר שבגדול אין לי דרך שאני חושב עליה

שמחה רוטמן:  כרגע אני לא רואה דרך – יכול להיות שנשמע – להבחין בין זכויות חברתיות מסוג א', מסוג אחר, אופט-אין, אופט-אאוט, מה כן ומה לא, מה מוארך ומה לא

גלעד קריב: קל לעשות את זה

גלעד קריב:  צריך להסתכל איך אנחנו מתייחסים לסוגייה בחוקים שאוסרים עיקולים למשל על כספי סיוע והעיקרון צריך להיות שכל סוג של סיוע – נמצא בדיוק את ההגדרה, מענק, סיוע, קצבה – שניתן לחידוש, כי מה שלא ניתן לחידוש, הוא לא רלוונטי

שמחה רוטמן: אני מבין מה אתה אומר

שמחה רוטמן:  באמת חוקקנו חוק על הגנה מעיקול או כל מיני דברים כאלה

שמחה רוטמן:  אני רק אומר לך שבדרך כלל כשאתה עושה דבר כזה, הרציונל הוא שלפעמים בן אדם זכאי ולפעמים בן אדם לא זכאי

שמחה רוטמן:  למשל הדוגמה של מענקי הקורונה שהיו, אז היית מגיש ואם היית זכאי – היית מקבל אבל אחר כך, לפי המחזורים שהיו בפועל, אם לא היית זכאי, היית צריך להחזיר

שמחה רוטמן:  הבכי המוצדק שבא מהאנשים שאחר כך היו צריכים להחזיר, בוודאי כאשר מדובר בשכבות חלשות, לא בטוח שהצער שווה בנזק המלך

גלעד קריב: אבל כאן אנחנו מדברים על משהו אחר

שמחה רוטמן: אני אחדד לך

שמחה רוטמן:  בייחוד כאשר מדובר באוכלוסיות שיודעות להגיש את זה כל שנה

גלעד קריב: אבל אנחנו כרגע בסיטואציה אחרת לגמרי

שמחה רוטמן: אלה שלא יודעים למצות את הזכויות שלהם, בכל מקרה הם בבעיה

גלעד קריב: הסיטואציה היא יותר מצומצמת

גלעד קריב:  אנחנו מדברים על מצב שאדם נמצא זכאי לסוג של סיוע, עקרונית פג התוקף של הסיוע מכוח החלטת הרשות והוא צריך לחדש

שמחה רוטמן: אבל אם זאת החלטה ולא חיקוק, אנחנו באירוע אחר

שמחה רוטמן:  אם זה חיקוק, ואגב, מה שעשינו, הגנה מעיקול, לא נתקלנו בבעיה כי אלה לא היו חיקוקים

שמחה רוטמן:  אז יצרנו את זה לא מכוח חיקוק

שמחה רוטמן:  אני אומר שוב שתחשוב שהבן אדם זכאי בגלל שיש לו ילד שלומד בבית ספר והילד סיים כיתה י"ב

שמחה רוטמן:  איך אני כרשות מבדיל בין מי שסיים כיתה י"ב ובין מי שלא?     

גלעד קריב: נתתי לך פתרון

גלעד קריב:  האדם שסיים כיתה י"ב, לא קמה לו לבקש את חידוש המענק או הסיוע בתקופה הזאת

גלעד קריב:  אנחנו רק מדברים על אנשים שקמה להם זכות עקרונית להגיש בקשה

שמחה רוטמן: עזוב, אני לא רוצה להתווכח איתך

שמחה רוטמן:  במהות אני מסכים איתך

גלעד קריב: אני רוצה לומר לך משהו

גלעד קריב:  בין אם זה בדיון כאן ובין אם זה דיון אחר, אני חושב שכולנו נסכים שאם משפחה פונתה כרגע ונמצאת במתקן של מפונים וכתוצאה מהפינוי הזה אין לה שום יכולת לחדש בקשה לסוג מסוים של סיוע, הרי פשיטה שהמדינה לא יכולה להתעלם מהעניין הזה

שמחה רוטמן: נכון, אבל השאלה אם זה החוק הזה

גלעד קריב: מכיוון שהחוק הזה כרגע, כולנו נמצאים בסד זמנים מאוד לחוץ של טיפול, מכיוון שזה חוק שעוסק בדיוק ברעיון הזה של דחיית זמנים להחלטות וכולי, אז כמו שמנציחים את המצב - אף אחד לא יוכל לתבוע את המדינה בנזיקין על זה שהיא לא קיבלה את ההחלטה אם האריכו לה את התקופה – אז גם הזכויות של האזרח צריכות כאן לקבל הגנה

גלעד קריב:  לא קרה שום דבר אם נלך כאן לצד של הקולה

שמחה רוטמן: אתה מציג את המחלוקת כאילו - - -     

גלעד קריב: אני אומר שיש נוסח שאפשר ללכת איתו

שמחה רוטמן: תציע נוסח

גלעד קריב: אתה רוצה שאני אציע נוסח כדי שאתה תסביר לי למה הוא לא טוב? יש לי דברים יותר חשובים לעשות

שמחה רוטמן: אני מסביר לך מראש למה הוא לא טוב, עוד לפני שהצגת את הנוסח

שמחה רוטמן:  גלעד, לפני שתציע נוסח, אני אסביר לך למה הוא לא טוב

שמחה רוטמן:  חלק מסוגי הסיוע שיצרנו להם מנגנון בחקיקה, סיוע מכוח החלטות הממשלה וכדומה, אחת הסיבות ואחד המבחנים שהשתמשנו בהם הוא שהם ניתנים על בסיס קבלות שהוצעו בפועל

שמחה רוטמן:  זה היה המבחן שעשינו

גלעד קריב: יש לי שאלה שאני רוצה לשאול אותך

גלעד קריב:  לאדם פגה התקופה לקבל קצבת סיעוד

גלעד קריב:  בקצבת סיעוד אחת לאיזשהו פרק זמן עושים מבחנים

גלעד קריב:  לאדם פגה זכאות מסוימת מהמוסד לביטוח לאומי

גלעד קריב:  אי אפשר בזמן מלחמה, כאשר הבן אדם הזה או מפונה או בסיטואציה אחרת, לעשות לו את המבחנים האלה

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  לחלק מהאנשים כן אפשר לעשות את המבחנים האלה

שמחה רוטמן:  יש דחיית מועדים והביטוח הלאומי יעשה את זה על פי חיקוק

גלעד קריב: במקום בו הרשות קיבלה החלטה לא לאפשר דחייה, אין בעיה

גלעד קריב:  בקי אומרת שהמוסד לביטוח לאומי בא ואמר שהוא רוצה לדחות את הבדיקה

שמחה רוטמן: כשהדחייה הזאת לא תוביל לשלילת זכויות מהמטופלים

בקי כהן קשת: בדיוק

גלעד קריב: וזה לא כזה מסובך

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  זה מאוד לא מסובך

שמחה רוטמן:  זה פשוט משהו אחר ממה שהיא אמרה

שמחה רוטמן:  זה מצוין

גלעד קריב: זה מה שהתכוונו

גלעד קריב:  בזמן שדחית את ההחלטה, עומדת הזכות

בקי כהן קשת: לא רק בזמן שדחית את ההחלטה

שמחה רוטמן: הנקודה ברורה

שמחה רוטמן:  מה שאפשר, נעשה

שמחה רוטמן:  מה שאי אפשר לייצר, לא נייצר

גור בליי: "פקודת השותפויות" – פקודת השותפויות (נוסח חדש), התשל"ה-1975

גור בליי:      "רשות ציבורית" – כל אחד מהגופים שלהלן, ובכלל זה מי שממונה על הגוף או עומד בראש הגוף וכן עובד ציבור או נושא משרה בגוף כאמור – זאת בעצם אותה רשות שלה דוחים את המועדים

גור בליי:  זו הגדרה חשובה - לרבות מי שגוף כאמור אצל לו את סמכותו ולמעט בית דין מינהלי

שמחה רוטמן: לבית דין מינהלי יש סעיף משלו

גור בליי: כן

גור בליי: גוף שהוקם או שמונה לפי חוק, וכן גוף שניתנה לו סמכות לפי חיקוק – לענין הסמכות שניתנה לו לפי אותו חיקוק

גור בליי:      אמרנו שזה למשל כביש 6 שהוא אחת הדוגמאות

שמחה רוטמן: המוסד לביטוח לאומי

שרה גולד: המוסד לביטוח לאומי הוא תאגיד סטטוטורי אבל יש גופים פרטיים שחיקוקים מעניקים להם סמכות

שמחה רוטמן: מכון ון-ליר

שרה גולד: זה גוף סטטוטורי

שמחה רוטמן: אני יודע

גור בליי: רשות מקומית, לרבות חברה עירונית וחברת בת עירונית, כהגדרתן בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985

גור בליי: חברה ממשלתית וחברת בת ממשלתית – לעניין החלטה מינהלית ופעולה של אדם כלפי רשות ציבורית לפי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992, בלבד

גור בליי: לגבי פסקה (7) שאלנו את הממשלה אם אפשר להוריד אותה ואמרו שאפשר כי הוא ממילא מוחל בסעיף (2), אותו פרט עליו דיברנו, היתר ההפעלה

גור בליי:  זה בעצם נכלל במסגרת מה שדיברנו על הגוף שניתנה לו סמכות לפי החוק

גור בליי:       אתם רוצים לומר כמה מילים?     

שרה גולד: לעניין חברה ממשלתית

שמחה רוטמן: פקודת מסילות הברזל

שרה גולד: זה לעניין הרכבת הקלה

שרה גולד:  זה בעל היתר הפעלה

שרה גולד:  לא היינו בטוחים עם משרד התחבורה אם זה נכלל בסעיף (2) או לא

שרה גולד:  בסופו של דבר

שרה גולד:  בסופו של דבר סוכם שזה נכלל

שרה גולד:       לעניין חברה ממשלתית וחברת בת ממשלתית, אנחנו מחילים את זה רק לעניין החלטה או פעולה לפי חוק חובת המכרזים כי במרבית ההיבטים של הפעילות של החברות הממשלתיות, הן בעצם פועלות כמו גופים יחסית פרטיים

שרה גולד:  בחוק הזה הן פועלות כגוף ציבורי וגם בחוק חופש המידע שלגביו יש לנו הסדר נפרד

שרה גולד:      מעסיק ציבורי גדול כהגדרתו בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, זאת פנייה שקיבלנו וזה היה על דעת הנציבות

שרה גולד:  בחוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות יש הגדרה של מה הוא מעסיק ציבורי גדול שנדרש לפרסם תוכנית בתקופה הקבועה

שרה גולד:  מרבית – או לפחות חלק – הגופים שנכללים בהגדרת מעסיק ציבורי גדול הם ממילא למשל רשות מקומית והם נכללים בהגדרת רשות ציבורית

שרה גולד:  חלקם לא בדיוק אבל עדיין זה נובע מהמאפיינים הציבוריים שלהם

שרה גולד:  בגלל שגם על דעת הנציבות הוסכם שמוצדק לדחות את מועד פרסום התוכנית, הוספנו אותם להגדרה כדי להכניס אותם להצעת החוק

גור בליי: אני מניח שנוריד את ההגדרה "תוכנית" – כהגדרתה בחוק התכנון ובנייה

גור בליי:  זה לא רק בנוסח החדש אבל זה רלוונטי לחלק שפוצל

גור בליי:       מכאן אני מקריא מהנוסח המעודכן

שמחה רוטמן: לפי השינויים עליהם דיברנו ואנחנו נעשה משהו אחד צופה פני עבר ומשהו אחר צופה פני עתיד

שמחה רוטמן:  ולכן יש תקופה קובעת ראשונה ותקופה קובעת שנייה

גור בליי: אני אולי אומר בכמה מילים שהבסיס - בהתאם לדברים שעלו בדיון אתמול – זאת בעצם הפרדה

גור בליי:  אני אגיד באופן כללי ואחר כך נקריא את החלקים הרלוונטיים

גור בליי:  ההפרדה בין החלטה או פעולה הרשות לבין פנייה של אדם אל הרשות

גור בליי:      פנייה של אדם אל הרשות, בגדול נשאר כמו שהיה בממשלתית במובן הזה שיש תקופה קובעת מ-7 באוקטובר, נדמה לי עד 7 בינואר

גור בליי:  בכל שלושת החודשים האלה כל אזרח מקבל הארכה של חודשיים על כל דבר שנופל בתקופה הזאת

גור בליי:  תקופה או מועד נקוב בתקופה הזאת

גור בליי:      לעומת זאת לגבי פעולה של הרשות, יש הפרדה בין צופה פני עבר לבין צופה פני עתיד

גור בליי:  צריך לראות בדיוק מה נקודת החיתוך אבל נגיד 17 בנובמבר או התאריך יכול לזוז לכאן או לשם

גור בליי:  הוועדה תכריע אבל סביב היכן שאנחנו נמצאים עכשיו כאשר בעצם כל תקופה או מועד נקוב שהתקופה מסתיימת או המועד הנקוב נופל עד נגיד ה-17 בנובמבר, בהנחה שזה מה שיסוכם, תהיה הדחייה הזאת של החודשיים

גור בליי:  כל מה שאחר כך, כלומר, כל תקופה או מועד מכאן ואילך, זה יהיה במנגנון של אופט-אין שהוועדה עוד תידרש לזה

גור בליי:  יש לנו איזו הצעה - לפרטים הוועדה לא נכנסה - ואנחנו נקריא את ההצעה בהקשר הזה

גור בליי:  בגדול זה יהיה אופט-אין על ידי השר הממונה על אותו חיקוק והוא בעצם יכניס את הדבר הזה כדי לקבל את אותה דחייה בתקופה השנייה

גור בליי:       זה בגדול המבנה החדש המסוכם

גור בליי:  בהתאם לכך יש שתי הגדרות כאשר במקום הגדרה אחת של תקופה קובעת תהיה הגדרה של:     "התקופה הקובעת הראשונה" - התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023) עד יום ד' בכסלו התשפ"ד (17 בנובמבר 2023)

גור בליי: 	     "התקופה הקובעת השנייה" – התקופה שמיום ה' כסלו התשפ"ד (18 בנובמבר 2023) עד יום כ"ו בטבת התשפ"ד (7 בינואר 2024)

גור בליי:      אלה שתי התקופות הקובעות

גור בליי:      הורדנו את "התקופה הקובעת בענייני תכנון ובנייה" כי היא נוגעת לחלק שפוצל שנדון בוועדת הפנים בנושא תכנון ובנייה

גור בליי:      "תקופת הדחייה" – חודשיים

גור בליי:      זה בעצם נושא שהוועדה עוד לא נדרשה לשאלה אם חודשיים הוא פרק הזמן המתאים או לא מתאים

שמחה רוטמן: נדון בזה בהמשך

אביטל שטרנברג: אולי נדון בזה, אם זה 17 בנובמבר

שמחה רוטמן: מבחינתי הרעיון הוא לא 17 בנובמבר אלא הרעיון הוא עד יום חקיקת החוק

אביטל שטרנברג: אתה לא רוצה לתת איזה גרייס קל? כמה ימים אחרי?      

שמחה רוטמן: מיום פרסומה ברשומות

גור בליי: צריך לקחת בחשבון שיש כאן גרייס מובנה

שמחה רוטמן: יש כאן גרייס מאוד גדול

גור בליי: ההנחה היא שאם הוגשה בקשה לפני תחילת המלחמה והרשות צריכה להשיב תוך 30 ימים וזה נופל איפה שהוא באוקטובר, אז הוא מקבל חודשיים דחייה, עד דצמבר

גור בליי:  אם הוא מגיש בקשה חדשה, ממילא יש את התקופה רגילה לפי החוק

גור בליי:  לכן במידה רבה רוב הסיטואציות יקבלו מענה בצורה הזאת

שרה גולד: אנחנו בעיקר חושבים על מצב שבו למשל בגלל שה-17 בנובמבר או ה-18 בנובמבר, בכל מקרה זה כנראה בשבוע הבא, אם היום למשל הוגשה בקשה ולרשות יש 14 ימים להשיב עליה ורק היום משרדי הממשלה מודעים לשינוי הזה בהסדר, אז בעצם לא יודעים

שמחה רוטמן: נדבר על זה

שמחה רוטמן:  לדעתי זה יהיה יום תחולת החוק

שמחה רוטמן:  בכל מקרה זה יהיה יום תחולת החוק

שמחה רוטמן:  יכול להיות שנקבע שתחולת החוק היא שלושה ימים לאחר פרסום ברשומות

שמחה רוטמן:  לא יודע

שמחה רוטמן:  נמצא פתרון

שרה גולד: תחולת החוק היא רטרואקטיבית

שמחה רוטמן: הכוונה היא כניסתו לתוקף

שמחה רוטמן:  תחילה ותחולה

גור בליי: בעצם יש כאן גם את התאריך המדויק וגם החודשיים

גור בליי:  אתה רוצה לדון עכשיו לגבי החודשיים?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  לא כרגע

שמחה רוטמן:  נראה את המכלול

גור בליי: פרק ב': החלטות מינהליות ופעולות כלפי רשות ציבורית     כאן בעצם נעשה הפיצול

גור בליי:       2

גור בליי: 	הארכת תקופה או דחיית מועד למתן החלטה מנהלית     

גור בליי: זאת אומרת, חודשיים

גור בליי:  אם המועד חל ב-15 באוקטובר, זה 15 בדצמבר

גור בליי:  אם הוא חל ב-16 בנובמבר, זה 16 בינואר

שרה גולד: חשוב להגיד שזה מהיום האחרון המקורי

שרה גולד:  כלומר, גם אם היום הנדחה עדיין בתקופה הקובעת, הוא לא יידחה שוב אלא דחייה אחת, עד ה-15 בדצמבר ולא שוב עד ה-15 בפברואר

שמחה רוטמן: איך יכול להיות? התקופה הראשונה לא תהיה יותר מחודשיים כך שזה לא יכול להיות חודשיים פלוס חודשיים

שמחה רוטמן:  זה כבר לא רלוונטי

שרה גולד: לעניין הזה ספציפית, לא

גור בליי: על אף האמור בכל דין, נקבע בחיקוק מועד נקוב למתן החלטה מינהלית (בסעיף זה - המועד המקורי) והמועד המקורי חל בתקופה הקובעת הראשונה, יידחה המועד המקורי בתקופת הדחייה

גור בליי:      כפי שאני מבין ההבדל בין (א) ל-(ב) הוא כאשר (א) הוא תקופה, אם כתוב שהגשת בקשה לרשות והיא צריכה לתת החלטה בתוך 30 ימים

גור בליי:  ב-(ב), אם כתוב עד ה-15 באוקטובר היא צריכה לתת החלטה או אם כתוב מדי שישה חודשים היא צריכה לתת החלטה

גור בליי:  (ב) נועד לכסות את המקרים האלה

גור בליי:  נכון?     

שרה גולד: כן

גור בליי: לפרוטוקול, מהנהנות

שמחה רוטמן: כאן אם נקבע בחיקוק מועד נקוב, 15 בכל חודש, הוא יידחה

שרה גולד: זה למעשה מביא לאותה תוצאה

שרה גולד:  השאלה מה המינוח שהחיקוק נקט בו, האם הוא נקט בתקופה, ואז אנחנו בעצם בודקים האם היום האחרון של התקופה

שמחה רוטמן: אין כאן שינוי בהסדר המהותי

שמחה רוטמן:  נקבעה בחיקוק תקופה למתן החלטה מינהלית או מועד נקוב למתן החלטה מינהלית

שרה גולד: לגבי המועד, אנחנו בודקים אם המועד עצמו נפל בתקופה הקובעת

שרה גולד:  לגבי התקופה - עם היום האחרון שלה בתקופה הקובעת

שרה גולד:  זה עניין של טרמינולוגיה

שמחה רוטמן: אני הייתי עושה את זה בסעיף ההגדרה כי ההסדר הוא אותו הסדר

שמחה רוטמן:  אני הבנתי שבהתחלה עלה איזה דיון אם לעשות הסדר קצת שונה של דחייה מודולרית כי אז אני מבין את הצורך בחלוקה

שמחה רוטמן:  פשוט לייצר הגדרה של יום ביצוע הפעולה, סתם מבחינה ניסוחית ואלגנטית, מועד מתן החלטה מינהלית או בסעיף זה מועד למתן החלטה מינהלית, או לעשות את זה בסעיף ההגדרות

גור בליי: הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) לא יחולו על תקופה או מועד נקוב למתן החלטה מינהלית הקבועים בחיקוק המנוי בתוספת הראשונה

גור בליי:      זה מלכתחילה היה בחוק

גור בליי:  התוספת הראשונה מכילה את כל החריגים, המצבים שבהם בעצם הרשות לא מקבלת את הדחייה הזאת

גור בליי:  חוקים או סעיפי חוק

שמחה רוטמן: חוקים או סעיפי חוק שלא מקבלים

שמחה רוטמן:  זאת תוספת קטנה ואלגנטית

גור בליי: היא יותר קטנה ואלגנטית מהתוספת השנייה

שמחה רוטמן: אולי יותר קטנה, אולי פחות אלגנטית, לך תדע

שמחה רוטמן:  84 סעיפים קטנים

גור בליי: פרטים

שמחה רוטמן: 84 פרטים ויש שם כמה שהם כמה סעיפים

שמחה רוטמן:  השאלה אם אתם רוצים לדבר עליהם ולהגיד את העקרון המנחה?     

שרה גולד: אנחנו פנינו למשרדי הממשלה ויחידות הסמך

שרה גולד:  כל משרד מיפה לנו את החיקוקים שרלוונטיים בהם או שהוא לא צריך דחייה כי הוא אמר שהם מסתדרים או שהדחייה לא מתאימה כי זה עניין יותר דחוף, יש כאן אינטרס ציבורי משמעותי וכולי

שמחה רוטמן: הכנסתם כל מה שהם ביקשו

שמחה רוטמן:  אין כאן איזה עקרון מסדר שלכם אלא רצון המשרדים לדברים שהם בעצם אומרים שהם לא צריכים את הדחייה הזאת

שרה גולד: כן

שמחה רוטמן: זה משפיע על זכויותיהם של האזרחים בהקשר הזה?     

שרה גולד: לציבור בדרך כלל זה דווקא טוב

שרה גולד:  הוא רוצה את ההחלטה יותר מהר

שמחה רוטמן: הוא רוצה את ההחלטה יותר מהר אלא אם כן מדובר בהחלטה לפי חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים ואז אני מניח שהם לא רוצים שזה יחול עליהם אבל אנחנו רוצים שזה כן יחול

שמחה רוטמן:       אני מנסה להסתכל ממעוף הציבור

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שאם זה הרציונל, כשנעבור אחר כך על התוספת נסתכל, בסופו של דבר מדובר ברשות שלא רוצה לתת את זה לעצמה ואז אני לא מזהה כאן בעיה

שמחה רוטמן:  אני כן אומר שחלק מהחוקים כאן, דחיית המועד זה אולי דבר שבפרה-פראזה זה מה שדיברנו עם השלטון המקומי

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, זה שהרשות לא דוחה את ההחלטה שלה ולפעמים זה מייצר סיטואציה שבגללה אני לא יכול לדחות את ההחלטה, את ההשגה, את הערר

שמחה רוטמן:  למשל חוק שירות ביטחון

שמחה רוטמן:  זה מובן מאוד שבן אדם שיש לו עכשיו צו ראשון, הוא לא יידחה אלא להיפך, אולי אפילו יוקדם

אביטל שטרנברג: התוספת הראשונה

שמחה רוטמן: ראיתי את התוספת הראשונה

שמחה רוטמן:  לכן הבאתי את הדוגמה של חוק שירות ביטחון שהוא בתוספת הראשונה

שמחה רוטמן:  אני אומר שהרשות השלטונית אמרה שהיא לא רוצה חוק שירות ביטחון, שזה מובן, הגיוני וסביר, אבל אני אומר, כדוגמה, שברור שבן אדם שעכשיו צריך להתייצב בצו ראשון, הוא לא נחשב פנייה

שמחה רוטמן:  זה ביצוע פעולה

שמחה רוטמן:  זה לא נותן לו את הדחייה

שמחה רוטמן:  הוא מפונה, אני רוצה לתת לו את הדחייה

שמחה רוטמן:  אני אומר שתשימו לב למורכבות הזאת

שמחה רוטמן:  כשנעבור על התוספת, נדבר על זה אבל אני אומר שתשימו לב למורכבות

שמחה רוטמן:  שוב, חוק שירות ביטחון הוא בוודאי הדוגמה הקלאסית שלא אכפת לי, אני רוצה שאנשים עכשיו יגויסו

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה שבגלל זה נדחה מחזורי גיוס אבל זאת לא רק רשות שלא רוצה לתת את ההנחה לעצמה

שמחה רוטמן:  כל מי שמכיר חשבונאות יודע שלצד כל טור זכות יש טור חובה ולהפך

שרה גולד: חלק מהחיקוקים מופיעים בשתי התוספות

שרה גולד:  בכל מקרה, משרדי הממשלה גם יוכלו להסביר את הפרטים

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  נמשיך

משה סולומון: התוספת הראשונה לא פורסמה מחדש

משה סולומון:  זאת אותה תוספת שראינו בנוסח הכחול

שמחה רוטמן: כן

גור בליי: אני חושב שיש שינויים קלים כי בינתיים המשרדים פנו אליהם

גור בליי:  עוד נגיע לזה אבל במהות היא לא השתנתה

גור בליי: זאת תהיה התוספת החדשה

גור בליי:  זה בעצם האופט-אין

גור בליי:  זה אומר שבתקופה השנייה תחול הדחייה רק לדברים שביקשו להיכנס אליהם

גור בליי:  זה השינוי בעקבות הדיון של הוועדה

שמחה רוטמן: זה הסעיף האופרטיבי החדש והמשמעותי שלנו

שמחה רוטמן:  אנחנו לא מדברים עכשיו על הפרט

שמחה רוטמן:  אנחנו עכשיו מדברים על הרשות על הרשות המינהלית

גור בליי: מתווספת לזה הצעה שלנו לסעיף שהוא בא יותר מאוחר מבחינת סדר הדברים

גור בליי:  הוא יהיה בסעיף 23

גור בליי:  זה שינוי התוספת אבל הבאנו אותו עכשיו כי זה כמובן חלק מההסדר, איך עושים את האופט-אין הזה

גור בליי:       "השר הממונה על החיקוק - - -     

שמחה רוטמן: או על הרשות הציבורית

שרה גולד: לגבי כל חיקוק, בדרך כלל יש שר שממונה עליו

שמחה רוטמן: ואם אין, אז על הרשות הציבורית

שמחה רוטמן:  אם זה תאגיד

שמחה רוטמן:  בכל חיקוק יש שר אחראי?     

גור בליי: כן

גור בליי:       "השר הממונה על החיקוק, שלגביו נעשה השינוי רשאי, בצו, לשנות את התוספת ה-x, אם סבר כי קיים צורך של הרשות הציבורית המצדיק זאת בשים לב ליכולתה לבצע את תפקידיה במצב הביטחוני המיוחד, ובלבד שלא יוסיף חיקוק המנוי בתוספת הראשונה"

גור בליי:      מה שמלכתחילה הוחרג הוא לא יכול כמובן להוסיף

גור בליי:  אפילו בתקופה הראשונה הוא לא יכול היה לקבל את הדחייה, אז קל וחומר שבתקופה השנייה לא

גור בליי:      "הודעה על שינוי כאמור בליווי דברי הסבר תובא בפני ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ותפורסם באתר האינטרנט של המשרד/של הרשות"

שמחה רוטמן: הנושא של ובלבד שלא יוסיף חיקוק המנוי בתוספת הראשונה

גור בליי: זאת מלכתחילה תוספת על כל שלושת החודשים

גור בליי:  זה אומר שלא ניתן דחייה בכל שלושת החודשים

שמחה רוטמן: כן, אבל מה יקרה אם תאריך ואז החיקוק יעבור מהראשונה לשנייה?     

גור בליי: אפשר לתקן אותו

שרה גולד: אפשר לתקן את התוספת הראשונה

שמחה רוטמן: איך מתקנים את התוספת הראשונה? אז השר כאילו יגרע ואז יוסיף

שמחה רוטמן:  לכן האמירה לא יכול להוסיף משהו המנוי בתוספת הראשונה, כאשר יש לו סמכות גם לגרוע מהראשונה, היא חסרת משמעות אלא אם כן אתה רוצה שלזה יהיה איזשהו פיקוח אחר

שמחה רוטמן:  אם אותו שר יכול לגרוע את זה מהראשונה ולהוסיף לשנייה, זאת הוראה שאומרת אל תוסיף לשנייה מה שבראשונה היא חסרת משמעות

גור בליי: לא

גור בליי:  המנגנון של סעיף 23, למיטב זיכרוני הוא באמת מנגנון שעובד על שר המשפטים

שרה גולד: בזמנו, לגבי התוספת הראשונה, כאשר חשבנו שהיא תהיה ארוכה, אמרנו ששר המשפטים בהסכמת השר הממונה על החיקוק

גור בליי: דווקא יש הגיון כי זו רמה אחרת

גור בליי:  כאן אנחנו רוצים להקל על המשרדים באופט-אין

גור בליי:  לעומת זאת, התוספת הראשונה זה כאילו משהו שמלכתחילה הכנסת אמרה שאלה הדברים בהם לא מקבלים

שמחה רוטמן: אני מבין אבל אפשר לגרוע משהו בתוספת הראשונה בלי הכנסת

שרה גולד: יכול להיות שיהיה שינוי נסיבות

גור בליי: זו השאלה

גור בליי:  לא דיברנו על זה

שמחה רוטמן: לא דיברנו על זה

שמחה רוטמן:  אני רק אומר

שמחה רוטמן:  הנה, שר המשפטים רשאי בצו לשנות את התוספת הראשונה

שמחה רוטמן:  אין כאן כנסת

גור בליי: אבל זה כן שר המשפטים

שמחה רוטמן: זה שר נוסף

גור בליי: שר נוסף

גור בליי:  יש לך מנגנון

נטע דוברין: אני חייבת להעיר

נטע דוברין:  אני מהמשרד להגנת הסביבה

נטע דוברין:  אני לא יודעת אם זה בכלל רלוונטי

נטע דוברין:  אני חושבת שזה מיותר לעשות את כל הסיבוב הזה

נטע דוברין:  ברגע שהתקופה הקובעת הראשונה מסתיימת, היא מסתיימת

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  היא מסתיימת ביום העברת החוק בעזרת השם

נטע דוברין: ואז זה כבר לא רלוונטי להתחיל לתקן אותה בדיעבד

נטע דוברין:  אם היה שינוי נסיבות או הייתה טעות והיה כן צריך להאריך וכן רוצים לעשות את זה לגבי התוספת השנייה, אני לא יודעת אם זה יהיה רלוונטי

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אני מסכים

גור בליי: האמת היא שזה יותר עניין פנימי של הממשלה כי היא קבעה מנגנון יותר מסובך לתוספת הראשונה

שמחה רוטמן: כן, אבל היא קבעה את המנגנון היותר מסובך לתוספת הראשונה כאשר אז הייתה תקופה

שמחה רוטמן:  כאן עכשיו אין משמעות לתוספת הראשונה החל מהיום ה-17 או נאריך את זה קצת

שמחה רוטמן:  אין לה משמעות

גור בליי: יש משמעות

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  ביום שבו נגמרת התקופה הראשונה, התוספת הראשונה זיכרונה לברכה, אללה ירחמה

שמחה רוטמן:  אין לה שום משמעות נוספת לחוק

אביטל שטרנברג: לעניין הזה יש לה משמעות

שמחה רוטמן: רק לעניין הזה

שמחה רוטמן:  אני אומר שמהרגע שנכנס החוק, כל הרשויות במדינת ישראל הן כאילו כתובות בתוספת הראשונה

שמחה רוטמן:  אם ברשות מסוימת מתעורר צורך למשהו שלתקופה הראשונה היא לא הייתה צריכה אבל עכשיו כן נוצר לה הצורך, אני לא צריך לייצר לה מנגנון מיוחד

גור בליי: ממילא יש כאן שיקול דעת פרטני

שמחה רוטמן: יש כאן שיקול דעת פרטני

שמחה רוטמן:  אני לא צריך את המשפט הזה

גור בליי: מה לגבי הסיפה שאומרת "ותפורסם באתר האינטרנט של המשרד"?     

שמחה רוטמן: רגע

שמחה רוטמן:  אני מציע שכן נדבר על המנגנונים אבל לא כרגע

שמחה רוטמן:  כרגע האמירה היא הודעה עם דברי הסבר לוועדת החוקה והשאלה שנשאלת היא האם צריך איזשהו מנגנון של אישור אופט-אאוט

שמחה רוטמן:  אני נוטה לקבל את מה שכתוב כאן

שמחה רוטמן:  אני אחכה שאולי יום אחד גם גלעד יצטרף אלינו ואז נשמע גם אותו אבל על פניו זה נראה לי בסדר

גור בליי: נחזור לזה כשנדון בסעיף 23

כל אלה: כאן גם עשינו את כל השינוי שדובר אתמול לגבי זה שנוריד לכאן גם את החריגים שהיו בסעיף ההגדרות

כל אלה: תשלום שמשלמת רשות ציבורית

כל אלה: החלטה שעניינה התקנה של תקנה בת פועל תחיקתי

כל אלה: הוראות משטריות/לפי חוק יסוד: תקופה או מועד הקשורים לבחירות לכנסת, בחירות לרשויות המקומיות או הרכבת הממחשלה

כל אלה:      כאן אנחנו עוד צריכים לסגור את הניסוח שהוא עוד לא נסגר

שמחה רוטמן: אני אומר שוב שהוראות משטריות, המושג הזה לא קיים

גור בליי: לא נכתוב משטריות

גור בליי:  חשבנו למשל לכתוב תקופה או מועד הקשורים לבחירות או להרכבת ממשלה

גור בליי:  להגיד באופן פרטני או משהו כזה

גור בליי:  גם אם זה בחוק יסוד וגם אם זה בחוק רגיל

גור בליי:  יש כאן למשל הוראה לגבי הסכמים קואליציוניים, בחוק הממשלה

גור בליי:  זה לא בחוק יסוד אבל יש הגיון להחריג אותם ולא לקבל דחייה של שישה חודשים

שמחה רוטמן: זה בדיווח לכנסת

שמחה רוטמן:  זה נמצא בדיווח לכנסת

ניצן רוזנברג: הרעיון הוא לא להתחיל עכשיו לעבור על כל החוקים

גור בליי: חוק דרכי תעמולה

שמחה רוטמן: אין לי בעיה שתעשו הוראות לפי חוק יסוד

שמחה רוטמן:  מאחר ובכל מקרה צופה פני עתיד צריך החלטה ספציפית של השר הרלוונטי כדי להחריג

גור בליי: כן, אבל זה לא בא לכנסת

שמחה רוטמן: אני כן אומר שיכול להיות שיש דברים שהם בסמכות שר הפנים לעניין בחירות ברשויות המקומיות ויהיה צורך בדחייה

שמחה רוטמן:  אני אומר שאני לא מחריג את זה

שמחה רוטמן:  יבוא ויציג

שמחה רוטמן:  לא יודע, אולי כן ואולי לא

שמחה רוטמן:  אני לא מונע את זה מראש

שמחה רוטמן:  אם הוא רשות ויש לו חיקוק, הוא ממונה והוא אחראי - אין לי בעיה מובנית אצל שר הפנים

שמחה רוטמן:  הוא הרי לא בניגוד עניינים מובנה לגבי הבחירות לרשויות המקומיות

שמחה רוטמן:  זה לא כמו הבחירות שלו

שמחה רוטמן:  בחוק הבחירות לכנסת, אין שר ממונה אלא זה יושב ראש ועדת הבחירות

שמחה רוטמן:  על חוק הבחירות לכנסת אין שר ממונה

גור בליי: אנחנו נבדוק איך כדאי לנסח את זה

אביטל שטרנברג: ההגדרה שהציעה ניצן היא ממש מצוינת

אביטל שטרנברג:  אפשר לעשות בה שימוש

גור בליי: הקשורים לבחירות לכנסת ובחירות לרשויות המקומיות או הרכבת ממשלה

שמחה רוטמן: אני אומר שדווקא בחירות לרשויות המקומיות, אני לא יודע

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש דברים כמו למשל פרסום מוקדים של רשימות המועדים להגשה והשר יודע שככל הנראה גם יביאו תיקון חקיקה לדחות עוד

שמחה רוטמן:  לא יודע

שמחה רוטמן:  אז הוא לא יפרסם

ניצן רוזנברג: שר הפנים ממונה על חוק הבחירות לכנסת

אביטל שטרנברג: זה אפילו לא מגיע לוועדה

אביטל שטרנברג:  נכון?     

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:  הרכבת ממשלה זה חוק יסוד

קריאה: זה ממילא מוחרג

שמחה רוטמן: כי זה חוק יסוד

שמחה רוטמן:  אני מוכן עם הוראות לפי חוק יסוד לחוק הבחירות לכנסת

ניצן רוזנברג: הנושא של חוקי יסוד לא נותן את המענה למה שלפחות אותנו הטריד, שזה הרכבת ממשלה ובחירות

שמחה רוטמן: הרכבת ממשלה זה חוק יסוד

ניצן רוזנברג: יש לנו אולי הוראות אחרות

גור בליי: יש הוראות בחוק הבחירות לכנסת, בחוק דרכי תעמולה

גור בליי:  יש רשימה של חוקים רגילים

ניצן רוזנברג: שקשורים לבחירות

גור בליי: שקשורים לבחירות לכנסת

גור בליי:  לא לרשויות המקומיות

משה סולומון: כאשר מדובר בבחירות לרשויות המקומיות, זה לא מכבר בוועדת הפנים והגנת הסביבה אושר החוק והוצבע עליו במליאה

משה סולומון:  אושר חוק שיצר הסדרים פרטניים ששמו לב לבעיה

שמחה רוטמן: נכון

גור בליי: אבל לא לבחירות לכנסת

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  שוב, אני לא מצליח לדמיין איזה דחיית מועדים בקשר לחוק הבחירות לכנסת בניגוד למועד הבחירות שקבוע בחוק יסוד

שמחה רוטמן:  את מועד הבחירות אי אפשר להזיז

אביטל שטרנברג: גם את כל הדברים האלה אי אפשר יהיה להזיז

אביטל שטרנברג:  זאת המשמעות

שמחה רוטמן: אני מבין אבל אני אומר שאת מה שמכוח חוק יסוד אין לי בעיה שיהיה כתוב

שמחה רוטמן:  בשנייה שמדברים בהוראות משטריות ואני צריך להתחיל לרדת לרשימת חוקים, אני לא יודע אם כיסיתי הכול או לא כיסיתי הכול, אני מעדיף לא להיכנס לזה

שרה גולד: אולי נעשה איזושהי סקירה

שמחה רוטמן: כאן נעזוב את זה

שמחה רוטמן:       גלעד, לא היית ואמרתי שכשתגיע נדבר על הנושא של המנגנון שכבר עברנו עליו

שמחה רוטמן:  בתקופה הראשונה זאת דחייה גורפת ובתקופה השנייה זה אופט-אין לרשות

גלעד קריב: האזרח מקבל את התקופה הראשונה

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  עכשיו לא מדברים על האזרח אלא על הרשות

שמחה רוטמן:  מדברים לגבי הרשויות שצריכות אורכות

שמחה רוטמן:  בעקרון זאת תהיה תוספת והשר הרלוונטי על החיקוק לגביו נעשה השינוי, הוא יכול להוסיף לתוספת

שמחה רוטמן:  המנגנון שנמצא כאן, הוא צריך להכניס את זה לתוספת והודעה תובא לוועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת ותפורסם באתר האינטרנט של המשרד ושל הרשות

שמחה רוטמן:  לא מנגנון אישור, גם כדי לייצר ודאות וידע, אלא מנגנון של דיווח

גלעד קריב: השאלה שנשאלה כאן על ידי משרד המשפטים לגבי לוחות הזמנים, לא מפרסום החוק, הרי אם אנחנו רוצים שיהיה רצף באותם מקומות שצריך בין התקופה הראשונה לתקופה השנייה

שמחה רוטמן: יש רצף

גלעד קריב: יש רצף רק אם הרשות עושה אופט-אין

שמחה רוטמן: ואם אין?     

גלעד קריב: התקופה הקובעת היא עוד ארבעה ימים

שרה גולד: לא

שרה גולד:  עוד משהו שהיה חשוב לנו להוסיף בהקשר הזה

גלעד קריב: אם עובדים על המנגנון הזה שבו צריכה להיות החלטה אקטיבית - - -     

שמחה רוטמן: אתה אומר שיכול להיות שהוא יחכה לסוף התקופה הקובעת השנייה ואז הוא יכריע, אז הוא יקבל עוד חודשיים אקסטרה?     

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  אם הבנתי מה שאמרתם, בתקופה השנייה צריך את האופט-אין של הרשות

שמחה רוטמן: נכון

גלעד קריב: התקופה השנייה מתחילה עוד ארבעה ימים

שרה גולד: אז הם עוד לא הספיקו

גלעד קריב: לא יהיה רצף

גלעד קריב:  אתם מצפים שאנחנו נעביר את החוק הזה

שמחה רוטמן: קודם כל, התקופה הקובעת תהיה יום מעבר החוק ודיברו על אולי להוסיף עוד כמה ימים

שמחה רוטמן:  שזה יהיה באמת לא מהרגע שהחוק עובר במליאה

שמחה רוטמן:  הרעיון הוא שאנחנו מצפים שרוב הרשויות לא יצטרכו את פרק הזמן הזה

גלעד קריב: אני מדבר ברמה המאוד פרקטית של להביא צו לוועדה

שמחה רוטמן: לא, הוועדה לא צריכה לאשר

שמחה רוטמן:  זה קורה מיידית

שמחה רוטמן:  השר מפרסם צו

גלעד קריב: בסדר

גלעד קריב:  אני רק שואל שאלה פשוטה

גלעד קריב:  האם הסיום של התקופה צריך להיות 1 בדצמבר? אני מניח שאת החוק הזה אנחנו מעבירים בתחילת שבוע הבא, ביום שני

גלעד קריב:  התאריך יהיה 20 בנובמבר

גלעד קריב:  לא צריך לתת עוד 10 ימים לתקופה הראשונה כדי לאפשר למשרדים להתארגן?     

שרה גולד:  נבקש שאת הצו נוכל להחיל גם רטרואקטיבית כי למשרדים זה ייקח זמן

שרה גולד:  זה דורש מהם לסקור את כל החיקוקים שלהם ולעשות מחדש את כל הסקירה

שמחה רוטמן: זה פותר את הבעיה בדרך אחרת

גלעד קריב: בדיוק

גור בליי: לא צריך את שניהם

שמחה רוטמן: לא צריך גם וגם

שמחה רוטמן:  אם ב-10 בדצמבר בא לשר ראש היחידה הרלוונטית במשרד בדמעות שליש ואומר לו שכל הצוות שלו גויס בצו 8 ולכן הוא לא יכול לעמוד במועדים

שמחה רוטמן:  הוא נותן את הצו

שמחה רוטמן:  לוקח לו שלושה ימים לחשוב על הדבר הזה או שבעה ימים ושבעה לילות והוא נותן את הצו הזה ב-17 בדצמבר

שמחה רוטמן:  עדיין הדחייה תהיה באופן גורף מתחילת התקופה הקובעת השנייה

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, מ-18 בנובמבר – לפי הנוסח כרגע ואפשר קצת לשחק עם זה – זאת תהיה התקופה הקובעת השנייה למרות שהצו שנוסיף אותו לתוספת השנייה, נעשה רק חודש אחר כך

אביטל שטרנברג: צריך להגיד שהצו יהיה רטרואקטיבי

שמחה רוטמן: זה מה שהיא אמרה

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שצריך גם וגם

גלעד קריב: היתרון היחיד ב-גם וגם הוא שדרך המלך אתה נותן למשרד

שמחה רוטמן: אתה רוצה לייצר ודאות

גלעד קריב: אתה נותן למשרדים

גלעד קריב:  זאת בעצם תקופת היערכות להתארגנות

גלעד קריב:  ברגע ששיניתם את המנגנון עם התקופה השנייה, תנו למשרדים את השבוע, את 10 הימים

גלעד קריב:  הסיפור של הרטרואקטיביות, זה צריך להיות המקרה החריג

שמחה רוטמן: יכול להיות שה-טרייד אוף יהיה הארכה של התקופה הקובעת הראשונה אבל קיצור תקופת הדחייה מחודשיים לפחות

גור בליי: זה נראה לי הגיוני

שמחה רוטמן: זה יכול להיות טרייד אוף אחר

גור בליי: זה אחד הדברים שהעלינו

גור בליי:  לדעתי זה הרבה יותר הגיוני במקרה הזה

גור בליי:  לקצר את תקופת הדחייה אבל להאריך את התקופה הראשונה

גור בליי:  אז זה מתקרב לכחול

גור בליי:  בסוף, ככל שאתה מאריך את התקופה הראשונה - - -     

שמחה רוטמן: יכול להיות ששם ה-טרייד אוף

שמחה רוטמן:  מצד שני, אני לא רוצה לתת גורף לכל המשרדים

גלעד קריב: הכי טוב זה שהאזרחים לא יהיו במצב של שבועיים שהם מתחילים לחפש בכל מיני אתרים וברשומות אם כן הודיעו או לא

שמחה רוטמן: בסדר

גור בליי: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף 3

גור בליי:  המבנה של הסעיף קצת השתנה בגלל הפיצול לגבי הרשות אבל המהות בסעיף 3 נשארה כמו בהצעת החוק הממשלתית

גור בליי:  המהות היא אותה מהות

שמחה רוטמן: אני כבר אומר לך שאני חושב שעדיף לשנות כך שבמקום פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית שהגדרנו אותה כפנייה של אדם ואיננה פעולה, עדיף לשנות ולומר פנייה של אדם לרשות ציבורית

גור בליי: רשמנו

גור בליי:  פשוט ראינו שהיו 20 אזכורים

שמחה רוטמן: תסדרו את הנוסח כי אנחנו כותבים דג לרבות שאינו דג

גור בליי: נכון

גור בליי:      3

גור בליי: 	הארכת תקופה או דחיית מועד לביצוע פעולה כלפי רשות ציבורית     

גור בליי: על אף האמור בכל דין, נקבע בחיקוק מועד נקוב לביצוע פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית (בסעיף זה – המועד המקורי) והמועד המקורי חל בתקופה הקובעת הראשונה או השנייה, יידחה המועד המקורי בתקופת הדחייה

כל אלה: תקופה או מועד נקוב לביצוע פעולה כלפי רשות ציבורית הקבועים בחיקוק המנוי בתוספת השנייה

כל אלה:      זאת בעצם התוספת שאומרת מתי האזרח מתי לא מקבל את הדחייה שהיא גדולה בערך פי שתיים מהתוספת הראשונה

אביטל שטרנברג: יש כאן את העניין של השילוביות

אביטל שטרנברג:  השאלה אם לכתוב אותו כאן או בחלק אחר

גור בליי: אולי תעלו את זה

שרה גולד: יש לנו מקרים בהם המועד לביצוע הפעולה של הרשות הוא נגזר מהמועדים כאשר למשל הרשות מסתמכת על מידע שהציבור יגיש לה או למשל איזשהו דיווח כמו שהמשרד להגנת הסביבה גם הציג כדוגמה

שרה גולד:  למשל הרשות צריכה לקבל החלטה בכל שנה עד לתאריך מסוים אבל הפרט צריך להגיש לה דיווחים עד למועד מסוים כדי שהיא תוכל לקבל את ההחלטה אם לפרט נדחה המועד

שמחה רוטמן: אני אתן לך דוגמה

שמחה רוטמן:  אישור ניהול תקין של רשם העמותות כאשר צריך להגיש מסמכים עד תאריך מסוים אבל אי אפשר לתת אישור ניהול תקין

שמחה רוטמן:  בדרך כלל פותרים את זה כי נותנים אישור ניהול תקין שנתיים קדימה אבל לפעמים יש עמותות שזה אישור על ניהול תקין ראשון שלהם וכדומה

שמחה רוטמן:  זו פעולה שהרשות צריכה לבצע אמנם לא לפי חוק אלא לפי החלטה אבל עדיין צריכה לתת איזשהו אישור

שרה גולד: לפעמים זה גם קבוע בחיקוק

שרה גולד:  עוד אין לנו נוסח קונקרטי

שמחה רוטמן: אבל חובות הדיווח הן על פי חיקוק ועל בסיסן ניתן אישור שהוא איננו על פי חיקוק

שמחה רוטמן:  דחיתי לו את המועד אבל אני צריך את האישור

שרה גולד: זה בעצם יהיה חריג למנגנון האופט-אין, להגיד שאם המועד שבו הרשות צריכה לפעול תלוי במועד של הפרט שהוא נדחה, אז גם לרשות תינתן דחייה

שמחה רוטמן: אפילו שהיא לא מופיעה בתוספת

שרה גולד: כן

שרה גולד:  זה נגזר אחד מהשני

שמחה רוטמן: אבל שם זה פרטני

שמחה רוטמן:  זה לא גורף

שמחה רוטמן:  אם האזרח בכל זאת כן בחר

שמחה רוטמן:  לי יש עמותה ואני כן החלטתי שאני לא מנצל את הדחייה שיש לי

שמחה רוטמן:  לא יתכן שבגלל שבאופן עקרוני זה תלוי במועדים וניתנה דחייה גורפת, אז רשם העמותות לא ישב ולא יבדוק את המסמכים כי ניתנה דחייה גורפת

גלעד קריב: זה בדיוק חוזר במהדורה אחרת למה שבקי העלתה

גלעד קריב:  לא יכול להיות לגיטימי שרשם התאגידים יאמר שהוא עכשיו לא יכול לטפל בפנייה של האזרח אבל בוא נאמר שמועד הניהול התקין של העמותה פג עכשיו, ניתן לפני שנתיים ופג עכשיו, לא יכול להיות שאם האזרח פניה לחידוש ועשה את מה שהוא צריך לעשות, הרשות תאמר שאני אתן תשובה בעוד חודשיים אבל בינתיים אני לא מאריכה לך זמנית את הניהול התקין

שרה גולד: יש מקרים בהם זה תלוי אחד בשני

גלעד קריב: לכן זה בדיוק הסיפור עליו בקי דיברה

שמחה רוטמן: לא, זה לא בדיוק זה

שמחה רוטמן:  בקי אמרה שגם אם האזרח לא פנה, הוא יקבל

שמחה רוטמן:  אני אומר שאם הוא פונה, הוא יקבל

שמחה רוטמן:  זאת תמונת ראי של זה

שמחה רוטמן:  זה דומה אבל זאת תמונת ראי

שמחה רוטמן:  אתה צודק

שמחה רוטמן:  זה קשור

גלעד קריב: אנחנו נצטרך לחשוב על הסיפור הזה של הארכה

אביטל שטרנברג: הארכה לא נוצלה

שמחה רוטמן: אני חושב שהמינוח צריך להיות שאם פעולה או החלטה של רשות ציבורית תלויה בכך שתתבצע פנייה על ידי האזרח, לא יהיה במתן הדחייה לאזרח כדי למנוע מהרשות הציבורית לפעול או להתיר לרשות הציבורית לא לפעול כאשר אזרח כן פנה

שמחה רוטמן:  זה פותר את הבעיה שלך

שמחה רוטמן:  את הבעיה של בקי עוד לא פתרנו

גלעד קריב: גם שלא יהיה מצב שמכיוון שהרשות מנצלת את הזכות המוקנית לה בחוק לדחות את התגובה או את ההחלטה, לא יהיה בכך כדי לפגוע במעמד שמוקנה לאזרח אם הוא כבר היה לפני תקופת הדחייה

גלעד קריב:  הדוגמה של רשם העמותות היא מצוינת

גלעד קריב:  פג תוקף הניהול התקין עכשיו, רשם התאגידים אומר שהוא כרגע לא יכול

שמחה רוטמן: ומוסיף את עצמו לתוספת השנייה

גלעד קריב: בינתיים תן עוד חודשיים לניהול התקין הקודם

גלעד קריב:  את זה חייבים לתת

שמחה רוטמן: עקרונית אתה צודק ובלבד שבנושא הזה כבר טיפלנו בחוק אחר

שמחה רוטמן:  זה הנושא של הארכת תוקפם של כל האישורים לרבות תוקפה של תעודה

שמחה רוטמן:  אגב, בעקבות החוק קיבלתי פנייה, ואת זה אתה תאהב במיוחד, מה דין תוקפה של תעודת כשרות

שמחה רוטמן:  בחקיקה הארכנו תוקף של תעודות כשרות

גלעד קריב: כך נראית הכשרות שלכם

שמחה רוטמן: שלך

שמחה רוטמן:  בפרק הזמן הזה, זאת כשרות רפורמית

נטע דוברין: אני רוצה להתייחס לדוגמה שהיא קשורה לחוק האישורים הרגולטוריים וההארכות שם אבל היא גם עומדת בפני עצמה במסגרת החוק הזה

נטע דוברין:  דיברתי על זה עם מירה ואני מדברת גם בשמה

נטע דוברין:  בהסדרים של רישוי עסקים, מכיוון שמדובר בהסדרים מאוד מורכבים - גם של פניות של הציבור לרשות, גם פנייה של הרשות המקומית לנותני האישור, גם תשובות של נותני האישור לרשות המקומית - יש מנגנון מאוד מאוד מורכב והדדי

שמחה רוטמן: צריך לפשט את המנגנון גם בימות שגרה

נטע דוברין: אני יכולה מאוד להסכים עם הנטייה הזאת ועם האמירה הזאת אבל אנחנו כרגע מדברים על הדין הקיים

נטע דוברין:  בדין הקיים יש מערכת סבוכה של אישורים, פניות, תשובות, דוח תיקון ליקויים, מענה לתיקון ליקויים

נטע דוברין:  יש באמת מסגרת שהיא מאוד מאוד מורכבת

נטע דוברין:  במיפוי הראשוני שאנחנו עשינו במשרד, אנחנו כרגע כנראה דווקא כן עומדים בלוחות הזמנים, גם בתקופה הנוכחית

שמחה רוטמן: ההארכה של האזרח תוקעת אתכם

נטע דוברין: גם הארכות של האזרח יכולות ליצור שינויים וגם הארכות עם רשויות אחרות, או הרשות המקומית, יכולות להיות רשויות שמתקשות וזה מה שאני מבינה גם מהצד של מירה וגם מבחינת משרדים אחרים מכיוון שזה מנגנון מאוד מאוד מורכב

שמחה רוטמן: זה סעיף שאומר שהייתה החלטה של הרשות תלויה בהחלטה של רשות אחרת, אז היא תלויה

נטע דוברין: אני חושבת שכבר דיברנו על זה בדיון שהתקיים אתמול

נטע דוברין:  אני חושבת שמירה אתמול התייחסה בדוגמה שלה למצבים כאלה

משה סולומון: אני מתנצלת

משה סולומון:  הייתי בוועדת הפנים לסיום של דיון מאוד חשוב

משה סולומון:  כמו שאמרה נטע - אני הייתי איתכם ב-זום תוך כדי, וסליחה - יש כאן הליך מורכב

משה סולומון:  יש נותני אישורים, יש כבאות והצלה, יש משטרת ישראל, המשרד להגנת הסביבה הוא רק אחד מנותני האישורים ויש כאן הליך מאוד מאוד סבוך ומורכב

שמחה רוטמן: המשטרה נניח תוסיף את עצמה לתוספת השנייה ואז תעמוד העירייה בפני שוקת שבורה כי היא לא מצליחה לקבל את האישור מהמשטרה

משה סולומון: בדיוק

משה סולומון:  לא יהיה שום טעם בכל קיצור ההליכים וההתייעלות מול נותני אישורים אחרים שנמצאים כנותני שירתים

שמחה רוטמן: אם כן, מה עושים? משרד המשפטים, מה עושים?      

משה סולומון: כאן אולי הוודאות היא נכונה

נטע דוברין: כן צריך את חוק רישוי עסקים

נטע דוברין:  אם רוצים תוספת של אופט-אין, צריך לכלול את חוק רישוי עסקים כולו באופט-אין מראש

שמחה רוטמן: באופט-אין

שמחה רוטמן:  כבר בתוספת נכניס אותו מראש בלי לחכות להחלטה של שר

נטע דוברין: נכון

שרה גולד: אני רק אומר שרשות התאגידים ביקשו ממני להבהיר שאישור ניהול תקין הוא לא מכוח חיקוק אלא מכוח החלטת ממשלה

שמחה רוטמן: אני בעצמי אמרתי את זה, רק אמרתי שהמסמכים עבורו הם מכוח חיקוק

שמחה רוטמן:  אישור ניהול תקין בודק שהגשת את המסמכים לפי חיקוק

גור בליי: מה שהיה קודם סעיף 2(ג) הפך לסעיף 4 עם איזושהי תוספת שמיד נעמוד עליה

גור בליי:      4

גור בליי: 	הארכת תקופה או דחיית מועד הקבועים בהחלטה מינהלית     האריכה רשות ציבורית תקופה שנקבעה בחיקוק למתן החלטה מינהלית או לביצוע פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית – (זה עכשיו חל על שני הצדדים, גם על האזרח וגם על הרשות) - או דחתה מועד נקוב שנקבע בחיקוק למתן החלטה מינהלית או לביצוע פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית כאמור, יחולו הוראות סעיפים 2 ו-3, לפי העניין, גם לעניין התקופה שהוארכה או המועד שנדחה כאמור, ובלבד שההארכה או הדחייה נעשו על ידי הרשות הציבורית מכוח סמכות הנתונה לה לפי חיקוק, להאריך או לדחות לתקופה מוגבלת, תקופה או מועד כאמור

גור בליי:  הוראות סעיף זה לא יחולו על החלטת רשות ציבורית להאריך תקופה או לדחות מועד לאחר שהוארכו או נדחו לפי הוראות סעיפים 2 או 3, לפי העניין

שרה גולד: הסעיף הזה נועד במידה מסוימת להרחיב את ההסדר שבהצעת החוק

שרה גולד:  ההסדר ככלל חל רק על מועדים שקבועים בחיקוק אבל לפעמים החיקוק מסמיך את הרשות להאריך את המועד

שרה גולד:  הוא למשל קובע שצריך לקבל החלטה בתוך 30 ימים - אפשר להאריך את המועד הזה בלא יותר מ-30 ימים נוספים

שרה גולד:  את הארכה הזו שהיא בעצם על פי סמכות שניתנה לרשות להאריך לתקופה מוגבלת - לא לתקופה בלתי מוגבלת אלא לתקופה שהיא מוגבלת בחיקוק – אנחנו מאפשרים גם להאריך כי זו בעצם עדיין הגבלה שנקבעה בחיקוק

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אני הייתי צריך לקבל את ההחלטה ב-9 באוקטובר, ואז ב-9 באוקטובר נתתי לעצמי דחייה של 30 ימים עד ה-9 בנובמבר - אני מקבל מה-9 בנובמבר עוד חודשיים או עוד חודש, כמה שקבענו

שרה גולד: בדיוק

שמחה רוטמן: במקרה הזה ה-9 בנובמבר הוא בתקופה הראשונה

שרה גולד: הסיפה נועדה למנוע מצב שבו אני קיבלתי ארכה למועד שקבוע בחיקוק ואז נתתי לעצמי ארכה וקיבלתי ארכה נוספת

שרה גולד:  כלומר, שלא יהיו ארכות כפולות

שרה גולד:  הסיפה אומרת שאם למועד הראשוני שקבוע בחיקוק כבר קיבלתי ארכה, אחרי שהמועד הוארך מכוח החלטה מינהלית, אני לא יכולה לקבל ארכה נוספת

שרה גולד:  בעצם אני לא יכולה חודשיים ואחרי כן למשל עוד 10 ימים מהממונה עלי ואת ה-10 ימים האלה להאריך בעוד חודשיים

שמחה רוטמן: תהיי בטוחה שלעניין המועדים שקבועים בהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, זה כן יבוא בחשבון עם התוספות המצטברות

שמחה רוטמן:  זו הנחיה על פי חיקוק, זה לא חל עליהם? שם יש חוק ספציפי שאומר שהיועץ המשפטי יקבע את המועדים

שמחה רוטמן:  יש שם חוק מסמיך

שמחה רוטמן:  זו תקופה שנקבעה על פי חיקוק, אבל לא משנה

גור בליי: זה דווקא חשוב

שמחה רוטמן: הנקודה הזו חשובה

גור בליי: זה על פי חיקוק

גור בליי:  זה רק בחיקוק

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין

שמחה רוטמן:  לצורך העניין, יש לי שתי רשויות

שמחה רוטמן:  המועד לביצוע פעולה שלהן הגיע ל-9 באוקטובר

שמחה רוטמן:  אחת באה ואמרה שהיא תאריך ב-30 ימים כי מותר לה להאריך ב-30 ימים

שמחה רוטמן:  הודיעה ב-9 באוקטובר לבן אדם שהיא האריכה ב-30 ימים ועכשיו, אם נקבל את החוק, הוא בעצם קיבל שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  השנייה לא האריכה ב-30 ימים אלא גונבה לאוזניה השמועה, היא חברה טובה של אנשי ייעוץ וחקיקה שאמרו לו שהם מבשלים חוק שיאריך לכולם, את לא צריכה להאריך

שמחה רוטמן:  פורסם החוק והיא קיבלה חודשיים

שמחה רוטמן:  ב-9 בדצמבר, אחרי שחלפו החודשיים, היא לא יכולה להאריך את ה-30 ימים?     

שרה גולד: היא יכולה להאריך את ה-30 ימים לפי הסמכות שיש לה בחיקוק המקורי אבל ההארכה הזאת לא תוארך שוב

שרה גולד:  כלומר, בגלל שהסעיף הזה מאפשר להאריך מועדים שנקבעו בהחלטה מינהלית, אי אפשר לקבל את זה פעמיים

גור בליי: אין כפל מבצעים

גור בליי:  אתה לא יכול חודשיים פלוס חודשיים

שרה גולד: אפשר לקבל או לפי סעיף 2 ו-3 או לפי סעיף 4

שרה גולד:  אי אפשר לקבל על אותה החלטה ארכה גם למועד המקורי שקבוע בחיקוק וגם למועד המוארך שהרשות האריכה לעצמה או לפרט 

שמחה רוטמן:   זה נשמע פשוט אלא שזה כתוב בצורה שאני לא מצליח להבין איך זה מסתדר

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, על פניו זה נראה כאילו השאלה מה הסדר הראשון

שמחה רוטמן:  אני פשוט מציע ניסוח כי זה נראה לי הרבה יו תר פשוט, לבוא ולהגיד שהארכה בכל הנוגע לביצוע פעולה של רשות ציבורית וכולי, הארכת תקופה לפי סעיף 2 ו-3 תיעשה פעם אחת בלבד

שרה גולד: זה לא לפי סעיף 2 ו-3

שרה גולד:  זה לפי סעיף 4

שרה גולד:  זאת הארכה אחרת

שרה גולד:  זאת לא הארכה של המועד שקבוע בחיקוק אלא המועד שקבוע בהחלטה המינהלית

שרה גולד:  זה משהו אחר

שמחה רוטמן: אם כן, שוב לא הבנתי

שרה גולד: יש לנו למשל חוק שקובע שאדם צריך להגיש השגה בתוך 30 ימים מיום מתן ההחלטה המינהלית שניתנה בעניינו

שרה גולד:  הממונה או ראש הרשות יכול להאריך את המועד להגשת ההשגה מנימוקים מיוחדים שיירשמו ב-30 ימים נוספים

שרה גולד:  הוא יכול להאריך ב-10 ימים, בשבועיים, עד 30 ימים

שרה גולד:  המועד הראשוני להגשת ההשגה, 30 הימים הראשונים, למשל ההחלטה ניתנה ב-7 באוקטובר, לכן יש לו 30 ימים להגיש השגה עד ה-7 בנובמבר

שרה גולד:  בשלב הזה הוא יכול או לקבל ארכה של חודשיים לפי החוק שלנו או להגיש בקשה לראש הרשות ולבקש ממנו ארכה של עד 30 ימים נוספים

שרה גולד:  זה לכאורה יותר פשוט

שרה גולד:  אם הוא כבר קיבל ארכה לפי החוק שלנו ואז אחרי שהוא קיבל חודשיים, הוא הלך ופנה לראש הרשות וביקש שיפעיל את הסמכות שיש לו בחיקוק להאריך לו את המועד בעוד 30 ימים נוספים

שמחה רוטמן: מה הבעיה בזה?     

שרה גולד: אין בעיה

שרה גולד:  ראש הרשות האריך לו בעוד שבועיים

שרה גולד:  הוא אמר לו, בסדר, קח עוד 14 ימים

שרה גולד:  בהחלטה המינהלית של ראש הרשות על הארכה, הוא לא יוכל עכשיו לגשת ולומר שהוא רוצה עכשיו גם מכוח סעיף 4 ארכה נוספת של ההחלטה הזאת

שרה גולד:  אם כבר קיבלת חודשיים לפני כן, אתה לא תוכל לקבל עוד חודשיים אחר כך

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  אני ללא מילים

גלעד קריב: אני מבקש לנצור את הרגע הזה

גלעד קריב:  בפעם הראשונה מאז הוא נבחר לתפקיד יושב ראש ועדת החוקה, הוא אומר שהוא ללא מילים

שמחה רוטמן: זה נשמע הגיוני

שמחה רוטמן:  אני חייב לומר שהניסוח לא ממש מסתדר לי אבל בסדר

שמחה רוטמן:  אם זו הכוונה, בסדר

שמחה רוטמן:  מאחר ואף אחד בכל מקרה לא יבין את הסעיף הזה, אף אחד לא יוכל להגיש עתירה בגללו

שמחה רוטמן:  זו הנחת העבודה שלי

שרה גולד: ננסה לחשוב על ניסוח אחר

גור בליי: חשוב שהפרוטוקול יבטא את שני המרכיבים, שמרוב הבלבול לא ייעלמו שני ההיבטים שיש כאן בסעיף

גור בליי:  ההיבט האחד אומר שהארכה הזאת של החודשים חלה

גור בליי:  סעיפים 2 ו-3 אמרו שהחודשיים הם על ההחלטה המקורית

גור בליי:  עכשיו כתוב כאן שהחודשיים חלים כאן גם על סמכות הארכה

גור בליי:  זה מה שאמר בהתחלה סעיף 4

אביטל שטרנברג: זאת הפעם היחידה שזה חל

גור בליי: אם נכנסת לתקופה הזאת של המלחמה, רק כשקיבלת הארכת מועד

גור בליי:  התוספת אומרת שאם קרה מקרה וכבר קיבלת את ההארכה על ההחלטה המקורית, את החודשיים, לא תקבל עוד פעם חודשיים בהחלטה השנייה

גלעד קריב: אני יכול לחזור אחורה?     

שמחה רוטמן: כן

גלעד קריב: אני מסתכל על סעיף 2

גלעד קריב:  יכול להיות שהכול נפתר על ידי סעיפים אחרים אבל בסעיף הזה שבעצם מאפשר את דחיית המועד למתן החלטה מינהלית, איפה יש כאן את הקביעה שאם הרשות בחרה לדחות את ההחלטה שלה, המצב מוקפא?      

שמחה רוטמן: אבל זה תלוי איזה מצב

שמחה רוטמן:  אתה לא יכול לקבוע כללית

גלעד קריב: 	על זה אני רוצה למצות את הבדיקה

גלעד קריב:  לאדם יש היום איזשהו סטטוס מסוים מכוח החלטה מינהלית

גלעד קריב:  הרשות צריכה לקבל החלטה שמכוחה או המצב שלו ממשיך, זכות שהוא קיבל מהרשות, או שהיא פוקעת

גלעד קריב:  נותנים לרשות זכות לדחות את ההחלטה

גלעד קריב:  מה דינה של אותה זכות?      

אביטל שטרנברג: אתה אומר שיהיה שימור מצב קיים

גלעד קריב: חייבים להבהיר כאן

גלעד קריב:  אי אפשר להשאיר את האזרחים כשזה לא ברור

גלעד קריב:  או שאתה אומר שהכלל הוא שימור מצב קיים

שמחה רוטמן: לגבי אישורים רגולטוריים קבענו שימור מצב קיים

שמחה רוטמן:  לגבי אישורים רגולטוריים כבר חוקקנו חוק על שימור מצב קיים

גלעד קריב: המצב של בקי הוא מסתעף מזה אבל תעזוב לרגע זכות חברתית ומענק

גלעד קריב:  אני כרגע מחזיק בזכות בנכס

גלעד קריב:  העירייה הקצתה לי זכות שימוש לשנה במקלט

קריאה: רישיון נשק

גלעד קריב: כל אחד והדוגמאות שהוא אוהב

גלעד קריב:  עכשיו צריך להחליט, בדצמבר, האם אני מקבל זכות שימוש במקלט הזה לעוד שנה

גלעד קריב:  עמותה משתמשת במקלט שימוש לא בלעדי, קיבלה זכות שימוש לשנה בעירייה להפעיל סדנת אומנים

גלעד קריב:  העירייה אומרת שהיא עכשיו לא מכנסת ועדת נכסים, היא לא עושה פרסומים בעיתון מה גם שבדיוק הבן אדם שמטפל בזה במילואים

גלעד קריב:  ההחלטה תתקבל בפברואר במקום דצמבר

גור בליי: צריך לשים לב האם המועד נקוב בחיקוק

גור בליי:  אני מניח שיכול להיות שחלק מהסיטואציות האלה, המועד הוא לא בחיקוק

אביטל שטרנברג: יכולת להביא דוגמה כמו ביטוח לאומי

גור בליי: אני אומר שיש סיטואציות

גלעד קריב: דרך אגב, המקרה של בקי הוא קצת שונה ואני אסביר למה

גלעד קריב:  המדינה החליטה להעניק סיוע לאם חד הורית למשך שנה

גלעד קריב:  כעבור שנה אין זכות קנויה אלא צריך לקבל החלטה אקטיבית

גלעד קריב:  בקי מעלה את האמירה בצדק ואומרת שגם אותה צריך לפתור

גלעד קריב:  אי אפשר להשאיר את האם החד הורית תלויה

גלעד קריב:  זה קצת שונה בדוגמה הזאת של זכות שימוש בנכס

אביטל שטרנברג: זאת תהיה דוגמה שבדרך כלל חוזה ולא בחיקוק

גלעד קריב: זה בסדר גמור

גלעד קריב:  העירייה חותמת איתי על חוזה שימוש בנכס אבל החוזה הזה מאושר על ידי ועדת הנכסים של העירייה וועדת הנכסים של העירייה קבעה שיש לי זכות שימוש לשנה ומכוח זה אגף הנכסים חתם איתי על חוזה

אביטל שטרנברג: זאת החלטה מינהלית

אביטל שטרנברג:  זה לא בחיקוק

אביטל שטרנברג:  המועדים הם בפקודת העיריות?      

גלעד קריב: לא, אבל יש חובה על הרשות המינהלית אם למשל יש לי בחוזה אופציית חידוש

גלעד קריב:  העירייה צריכה להחליט האם היא נותנת לי חידוש לעוד שנה

שמחה רוטמן: זה נושא שעלה בדיון הקודם

שמחה רוטמן:  באו לכאן אנשים ואמרו מה קורה עם חוזים שיש מול רשויות מינהליות

שמחה רוטמן:  אתה לא היית אבל זה הזכיר לכולנו את פסק דין אפרופים שעסק בדיוק במקרה הזה של הארכת מועדים עקב מלחמה שזה הנושא

שמחה רוטמן:  האם אפשר להבין שבאירוע כזה נדרשת דחייה

שמחה רוטמן:  הטענה והבעיה הייתה שההיקף של הנושאים והמקרים שמופיעים כאן הוא אדיר

שמחה רוטמן:  כאשר מדובר בהחלטות מינהליות, הנחת העבודה היא שאנחנו לא יכולים לתת מענה גורף בחקיקה אלא לסמוך על שיקול הדעת של כל רשות איך היא תתנהל

שמחה רוטמן:  לצורך העניין, העירייה לא תפנה את פלוני אלמוני, במיוחד שהיא גם לא הקצתה את הנכס למישהו אחר כי היא נתנה לעצמה ארכה, כך שלא יהיה מי שמתחרה על הזכות הזאת

שמחה רוטמן:  הרשות המינהלית תפעיל את שיקול דעתה

שמחה רוטמן:  אני לא צריך להכתיב לה את שיקול הדעת

שמחה רוטמן:  החוק הזה נועד לפתור בעיה שגם אם הרשות, עם כל הרצון הטוב, רוצה לתת לך ארכה והמשך זכות, אסור לה על פי חיקוק

שמחה רוטמן:  כאן אני נותן לה את האפשרות לעשות את זה

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  אתה לא נותן את האפשרות מכיוון שמה שאתה נותן לה כרגע על פי לשון החוק - - -     

שמחה רוטמן: אני לא מונע ממנה לקבל החלטה

גלעד קריב: שוב

גלעד קריב:  אם יש לזה פתרון, הכול טוב

גלעד קריב:  עזבו את הדוגמה הקונקרטית

גלעד קריב:  בואו נאמר שרשות מקצה איזושהי זכות מכוח חיקוק ועכשיו היא צריכה לדון אם לחדש

גלעד קריב:  מכסת חלב על פי חוק החלב

גלעד קריב:  אני אומר שצריך למצוא עקרון כללי בחוק שאם הרשות בוחרת לדחות את תקופת ההחלטה, היא גם מאריכה את המצב הקיים

גלעד קריב:  זה לא הגיוני שהזכויות של האדם שמכוח ההחלטה על פי חיקוק מתאיינות

אביטל שטרנברג: אולי במקום לעשות את כל הקונסטרוקציה הזאת להגיד חיקוקים א', ב' ו-ג'

גלעד קריב: אתם יכולים לעבור עכשיו על כל החיקוקים?      

אביטל שטרנברג: אני לא בטוחה שבעניין הזה אלה מאות

אביטל שטרנברג:  מדברים על זכויות מאוד מאוד בסיסיות, אז יכול להיות שאפשר לאפיין

גלעד קריב: לא עדיף לקבוע עקרון כללי שאומר שהזכות נשמרת עד מועד מתן ההחלטה?     

שמחה רוטמן: השאלה היא אם הבן אדם בסופו של דבר לא זכאי

שמחה רוטמן:  כל שנה הוא מגיש

שמחה רוטמן:  נניח תמיכה

שמחה רוטמן:  נניח מבחני תמיכה ונעזוב לרגע אם זה לפי חוק או לפי חיקוק

שמחה רוטמן:  מבחן תמיכה

שמחה רוטמן:  יש עמותה שמגישה מבחני תמיכה לפי תאריך מסוים

שרה גולד: תאריכים קבועים בנוהל שר האוצר

שמחה רוטמן: נכון, אבל לשם הדוגמה

שמחה רוטמן:  נניח שזה היה בחוק, נניח שגלעד עקב התנגדותו העזה לכספים קואליציוניים וכספי תמיכות לעמותות

גלעד קריב: אני יוצא מנקודת הנחה שהרשויות מבינות את המצב

גלעד קריב:  הרשויות לא עסוקות להתנכל לאזרח

גלעד קריב:  אני לא רוצה להיות במצב שבו רשות לא תוכל להאריך את הקצאת הזכות

שמחה רוטמן: אבל הארכה של הקצאת הזכות דורשת החלטה פוזיטיבית

שמחה רוטמן:  אני לא מונע מרשות לקבל החלטות פוזיטיביות

גלעד קריב: אבל היא לא יכולה

שמחה רוטמן: אם היא לא יכולה, אתה בעצם מצפה שרשות שלטונית תעביר כסף לאזרח שהוא לא זכאי לו ושאם היא הייתה בודקת את המסמכים שלו, היא הייתה מגיעה למסקנה שהוא לא זכאי

שמחה רוטמן:  אתה לא יכול לצאת מתוך נקודת הנחה שהוא תמיד זכאי

שמחה רוטמן:  חלק זכאים וחלק לא

שמחה רוטמן:  היא תיתן לו את הכסף, אם זה כסף, היא תיתן לו את הזכות, אם זאת זכות, שהוא לא זכאי לה

גלעד קריב: תעשה רגע הבחנה בין כסף לבין למשל שימוש בזכות אחרת שאולי היא שוות כסף

גלעד קריב:  הוא לא צריך להחזיר את זה

שמחה רוטמן: כשדנו באקדחים, אני דווקא רוצה את הדוגמה של אקדחים כי דנו בה ארוכות, תחשוב שיש בן אדם שכתוב בחוק שאם משתנה מצבו הבריאותי או הפלילי, הוא מקבל הודעה והוא צריך להפקיד את הנשק מיד או תוך 48 שעות

שמחה רוטמן:  אני לא נותן לו הארכה לדבר הזה

שמחה רוטמן:  זה חוק שאני מחריג מהדבר הזה והרשויות כתבו את החוקים שמחריגים מהדבר הזה כי אפילו שאני עוד לא בדקתי ולא נתתי לך זכות ערר וזכות שימוע, קודם כל הנשק שלך מופקד

גלעד קריב: אבל זה החריג

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  לכן יש לי תוספת

גלעד קריב: אני רק לא רוצה שנהיה באיזשהו מצב של לקונה בו לרשות אין ברירה אלא לבצע את ההחלטה במועד יותר מאוחר

שמחה רוטמן: אי אפשר להחריג בלי להחליט

גלעד קריב: אני לא יודע

גלעד קריב:  יכול להיות שהתפיסה צריכה להיות שמוצאים את הניסוח

אביטל שטרנברג: האפיון שלך אומר שרווחה ובריאות פחות או יותר

גלעד קריב: לאו דווקא

גלעד קריב:  אולי מכסות ייצור בחקלאות? אני עכשיו לולן בצפון ויש לי מכסת ביצים

גלעד קריב:  אני נותן דוגמאות שאני סתם חושב עליהן

גלעד קריב:  אני לא יודע אם הן אמיתיות

גלעד קריב:  יש אדם שיש לו מכסת ייצור

גלעד קריב:  הבן אדם מפונה, הרשות לא יכולה להגיע לראות שהוא עומד בתנאים, ומה רוצים בינתיים? מה לומר לו? שבחודשיים עד שמשרד החקלאות כן יוכל לקבל את ההחלטה, אין לו מכסת ביצים? במקומות בהם הרשות כן יכולה לתת לו, בסדר, אז אני מניח שהרשויות יתנהגו בשום שכל, אבל אם הוראת החוק בעצם אומרת שללא ההחלטה מהסוג הזה והזה אסור לה לתת, אז מה אנחנו רוצים? אני אומר שוב שאני לא מכיר את כל המקרים

גלעד קריב:  משרדי הממשלה מכירים

שרה גולד: אנחנו נפנה למשרדי הממשלה

שרה גולד:  יש לנו רשימה

גלעד קריב: או שפונים למשרדים או שקובעים כלל שהדיפולט הוא שימור מצב

גלעד קריב:  הרי אלה לא דחיות עד אין קץ

גלעד קריב:  זה שימור מצב אלא אם השר הממונה החריג את הענקת הזכות מטעמים שלן ביטחון הציבור

קריאה: עוד תוספת?     

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  זאת לא עוד תוספת

גלעד קריב:  זאת הודעה

גלעד קריב:  משרד החקלאות אומר שהוא מאריך את התקופה לגבי מכסות ביצים אבל יש כאן עניין של בדיקות וטרינריות כי הוא לא יסכן את המשק במחלות

נטע דוברין: בסעיף 5 יש הסדר שמאפשר לרשות לקבל את ההחלטה בשלב מוקדם יותר

גלעד קריב: ואם היא לא יכולה אובייקטיבית בגלל מצב המלחמה?      

שמחה רוטמן: אין דבר כזה

נטע דוברין: אם היא לא יכולה אובייקטיבית, אחת משתיים: או שמוותרים על השאלה של האם האדם זכאי, כן או לא

גלעד קריב: לא, לא מוותרים

נטע דוברין: יש אפשרות לעשות את זה

נטע דוברין:  בחוק האישורים הרגולטוריים, זה מה שאומרת הארכה אוטומטית, שלא בודקים האם אתה זכאי להארכת הרישיון שלך אלא מאריכים אותו באופן אוטומטי

גלעד קריב: נכון

גלעד קריב:  זה מה שאני חושב שצריך להיות כאן, בהענקת זכויות בזמן של חודשיים, למעט מקרים כמו רישיון הנשק בהם האינטרס הציבורי קיים

שמחה רוטמן: גלעד, אני הייתי יכול לחיות עם הדבר שאתה מציע אם הייתה לי אפשרות – כמו בדוגמה של מענקי קורונה – לייצר מנגנון שאם בן אדם לא זכאי

שמחה רוטמן:  אני כרשות, בלי לבצע את התהליך שאני לא יכול לבצע, אני לא יודע אם הוא לא הגיש את המסמך כי הוא לא יכול, אם הוא לא הגיש את המסמך כי נתתי דחייה והודעתי על כך ציבורית, או הוא לא הגיש את המסמך כי הוא באמת לא זכאי והוא גם לא רוצה להיות זכאי

שמחה רוטמן:  לדחוף לו כסף בכוח לחשבון שלו כשהוא לא זכאי? אי אפשר לעשות את זה

גלעד קריב: יש כאן עניין של יוצא שכרו בהפסדו או הפסדו בשכרו

שמחה רוטמן: לשם כך יש את המנגנון של ועדת חריגים

שמחה רוטמן:  אני לא יכול להגיד לרשות תדחפי לבן אדם כסף לתוך חשבון הבנק שלו כשהוא לא זכאי והוא גם לא ביקש

גלעד קריב: האזרח יודע אם הוא לא ביקש

שמחה רוטמן: אבל מישהו צריך לבדוק את הדברים האלה

גלעד קריב: אני מבין מה אתה אומר אבל ברמה קונספטואלית אם היה אפשר להסתכל על זה אחרת, היה אפשר להסתכל על זה כשאתה בא ואומר שכל זכות שהמדינה הקצתה - - -     

שמחה רוטמן: הרבה מאוד זכויות, בצידן באות חובות

שמחה רוטמן:  אתה לא יכול לתת זכות בלי חובה

גלעד קריב: גם החובה ממשיכה

גלעד קריב:  אני משמר את המצב

שמחה רוטמן: לא

גלעד קריב: השירות הציבורי נמצא כרגע באמת בלחץ דרמטי

שמחה רוטמן: לכן שינינו כאן את השינוי הכי דרמטי מאופט-אאוט לאופט-אין

גלעד קריב: בסדר, אבל לרשויות תהיה נטייה מובנית לדחות את ההחלטות

גלעד קריב:  אי אפשר שהן יהיו באופט-אין מבלי לשמר את מצב הזכויות של האזרח

גלעד קריב:  זה לא הגיוני

שמחה רוטמן: דווקא הנחת העבודה שנאמרה בדיוני הכנה בצורה שבה אנחנו עושים, רשות תצטרך להיכנס ביוזמתה לאירוע של האופט-אין, להודיע על זה כולל דברי הסבר לוועדה, נקיים על זה דיון פיקוח, ניתן להם בראש, נשנה את החוק, נעשה כל מיני דברים

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שרשויות יעמדו בתור להתנדב לבוא ולהודות ציבורית שהן לא עומדות במשימות שלהן, שהן צריכות ארכה ולהסביר ולפרט את זה

גלעד קריב: נקבע שבתקופה השנייה, שאנחנו מגיעים אליה תוך ימים אחדים, אם הן מביאות אופט-אין, הן חייבות בצד זה לשקול את הארכת תקופת הזכאות, לתת לוועדה הודעה האם יש הארכה או לא

שמחה רוטמן: מסכים איתך

שמחה רוטמן:  כחלק מהשיקולים לאופט-אין אפשר להוסיף לאחר ששקלה את זכויותיהם של האזרחים

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לעשות מיקרו מנג'מנט לכל ההחלטות שאני לא מכיר

גלעד קריב: זה לא מיקרו מנג'מנט

גלעד קריב:  זה העקרון שאתה אומר לרשות שאתה מכיר בזכות

שמחה רוטמן: אבל אתה מנסה לייצר מיטת סדום

גלעד קריב: נכון

שמחה רוטמן: אתה מנסה לייצר מיטת סדום שנכנסות אליה גם רשויות שיש להן ארבעה רפרנטים שמתכתבים איתם, שיש להם שלושה-ארבעה מפוקחים או אנשים שרלוונטיים להחלטות שלהן ולצידן רשויות שיכול להיות להן שלושה מיליון אנשים – כמו ביטוח לאומי – או שבעה מיליון או שמונה מיליון אנשים

שמחה רוטמן:  לך תדע את גבולות הגזרה של הדבר הזה

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר תן לשר הרלוונטי

שמחה רוטמן:  כשהוא מכניס משהו לאופט-אין, תגיד לו, תנחה לו את שיקול הדעת גם בנוגע לשמירת זכויות של אנשים

גלעד קריב: רק למעט דבר אחד

שמחה רוטמן: שלא יצא חוטא נשכר

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  אם בסופו של דבר יש חיקוק שמתנה את קבלת הזכות או את שימור המעמד בהחלטה האופרטיבית של הגורם המינהלי, אם לא תעגן את העקרון הזה ברמת החקיקה, יהיה אסור לרשות להנציח את הדבר הזה

גלעד קריב:  לכן אני אומר שאני רוצה שלא נהיה במצב שבו רשות לא יכולה לשמר את הזכות שמוקנית לבן אדם לשמור על מעמדו

שמחה רוטמן: הבנו מה אתה אומר

שמחה רוטמן:  צריך לתת את האפשרות להאריך

שמחה רוטמן:  גם החלטה פרטנית, החלטה גורפת

גלעד קריב: זה חייב להיות בחקיקה ראשית כי זה יכול להתנגש עם חוק אחר

בקי כהן קשת: הביטוח הלאומי למשל

בקי כהן קשת:  הזכויות על פי ביטוח לאומי הן זכויות על פי חוק

בקי כהן קשת:  בעיקרון אתה רוצה לקבל קצבה, אתה מגיש תביעה, נקבעת נכות זמנית, היא לזמן מסוים, אבל ברור להם בביטוח הלאומי שיש מניעה ולפעמים המניעה היא מצד המשרד שלא יכול לקיים ועדות ולפעמים המניעה היא מצד האדם שלא יכול להגיש את התביעה שצריך להגיש

בקי כהן קשת:  בפועל הביטוח הלאומי כן נתן מענה ובאתר שלו הוא כותב שבעקבות הקושי וכולי וכולי – אני קוראת דוגמא – לגבי קצבאות נכות שתקופת הזכאות הזמנית שלהם הסתיימה עד 31 באוקטובר ועדיין לא התקבלה החלטה אחרת, למקבלי קצבאות נכות כללית וכולי, הזכאות הוארכה ארבעה חודשים

שמחה רוטמן: והם הצליחו לעשות את זה כי אין להם מניעה חוקית לעשות את זה

בקי כהן קשת: אני לא יודעת

בקי כהן קשת:  אני מקווה שאין להם מניעה חוקית אבל אני לא בטוחה

שמחה רוטמן: יש את חזקת התקנות המינהליות

שמחה רוטמן:  אם ביטוח לאומי משלם כסף, זה תקין

אביטל שטרנברג: תקופת הזכאות נקבעת פרטנית

בקי כהן קשת: בזמן שהכנסת מתכבדת לעסוק בסוגייה של המועדים והמצב שאנשים לא יודעים מה הזכאויות שלהם, במצב של אי ודאות מאוד מאוד קשה ששוררת היום וכולנו יודעים שזו בעיה ממש משמעותית לציבור בישראל, יש אפשרות בחוק הזה להכניס סעיף שיוצר איזושהי הבנה וודאות וגם שמרכזת את הכול בצורה כזאת שכל משרדי הממשלה יצטרכו לתת הודעה שתיכנס כאן לחוק, אז תהיה אפשרות לדעת מה הזכויות והציבור ידע על מה להסתמך

בקי כהן קשת:  זה ניהול הרבה יותר תקין של המדינה וזה נותן לאזרחים שקט בתקופה שיש אי שקט מאוד מאוד קשה

בקי כהן קשת:  אני חושבת שזה יהיה שימוש נכון בחוק במצב שיש היום להגדיר את זה

בקי כהן קשת:      זה לגבי ביטוח לאומי אבל זה לא במקומות אחרים

בקי כהן קשת:  אני עוסקת הרבה בחיפוש זכויות והפכתי את העולם ולא הצלחתי למשל למצוא במשרד הבריאות מה קורה אם יש לי זכאות ואישור לתרופה או למשהו אחר כי זה לא פורסם

בקי כהן קשת:  ביטוח לאומי כן

אביטל שטרנברג: יש מועדים בחיקוק? יש שיקול דעת למשרד הבריאות?     

בקי כהן קשת: לגבי משרד הבריאות אני לא יודעת

שמחה רוטמן: אני אגיד את זה פשוט, גלעד ובקי

שמחה רוטמן:  אתם מעלים נקודות חשובות

גלעד קריב: אם החוק אומר?     

שמחה רוטמן: זה לא אם

שמחה רוטמן:  זאת לא שאלה תיאורטית

בקי כהן קשת: החוק למשל קובע החזר שאדם זכאי לו כאשר בתנאים מסוימים אתה יכול להוציא את הכסף ולקבל החזר דרך קופות החולים

שמחה רוטמן: שוב, הדברים האלה לא רלוונטיים

שמחה רוטמן:  במחילה

שמחה רוטמן:  כאשר יש שיקול דעת לרשות המינהלית לשחק עם התאריכים והתקופות באמצעות חוזר מנכ"ל או לא, כל רשות תעשה לעצמה את הפיין טיונינג שלה

שמחה רוטמן:  זה בדיוק הרציונל של החוק כאן

שמחה רוטמן:  לגבי העבר רצינו לייצר איזשהו בלנקט כדי ליישר קו אבל לגבי העתיד אנחנו רוצים שכל רשות תקבע לעצמה את ההסדר שמתאים לה

שמחה רוטמן:  למה אני צריך את החוק הזה? לא בשביל סמכויות שקיימות לרשויות אלא בשביל סמכויות שלא קיימות לרשויות

שמחה רוטמן:  לכן ההערה של גלעד שאמר אם יש רשות שמנועה מבחינה חוקית לתת כל מיני הטבות או הקלות בגלל הדחייה וצריך לתת לזה מענה, צודק ונכון

שמחה רוטמן:  אם יש רשות שלא יכולה לתת ארכות לאנשים שלה או שיכולה לתת ארכות רק בגודל מסוים ויש לה לא את הגודל שנצרך, אני מאפשר לה להוסיף את הארכות

שמחה רוטמן:  כאשר לרשות יש שיקול דעת בהקשר הזה, יהיה זה משרד הבריאות או משרד אחר

שמחה רוטמן:  יש לו שיקול דעת והוא רואה את היכולות שלו וגם מבין את ההשלכות של מתן דחייה לאזרחים בדברים האלה והוא מחליט – וזאת לא הוראה שקבועה בחיקוק – ואומר שהוא נותן ארכה גורפת, הוא עיריית קריית שמונה נותנת החלטה גורפת, לתת את כל המועדים כי פונו לה התושבים והיא נותנת את כל מה שבסמכותה לתת, ומה שלא בסמכותה לתת, היא מבקשת שיתווסף לתוספת השנייה והיא נותנת חודשיים על כל הדברים

שמחה רוטמן:  לעומת זאת יש מחלקה אחת בקריית שמונה שממשיכה לתפקד מצוין ועובדת יופי

שמחה רוטמן:  תבוא קריית שמונה ותאמר שמאחר שהמחלקה הזאת עובדת והנזקקים לשירותה מקבלים את השירות, אותה מחלקה - בגלל שזה לא בחיקוק – תעבוד כרגיל וזמני קבלת הקהל שלה יהיו כרגיל וזה שוב בהנחה שלא יהיו מפונים

משה סולומון: קריית שמונה היא דוגמה מצוינת כי המחלקות לשירותים חברתיים עובדות גם ברשויות המקומיות הקולטות ומטפלות בצרכים של המפונים

אביטל שטרנברג: אבל יש להם מועדים שקבועים

שמחה רוטמן: נכון, אנחנו אומרים אותו הדבר

שמחה רוטמן:  בקי אומרת שהיא רוצה אחידות ואני אומר שאני לא רוצה אחידות אלא אני רוצה שהמחלקה לשירותים חברתיים תפעל לא ב-100 אחוזים אלא ב-180 אחוזים

גלעד קריב:  הסכמנו שבמקום שבו הרשות מנועה מלהמשיך את המצב, מוסכם שצריך הוראה בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן: נכון

גלעד קריב: בקי מעלה את השאלה הספציפית לגבי הנושא של רווחה

שמחה רוטמן: אני הבנתי מה היא אומרת ואני מצביע לך על הבעייתיות בפתרונות שלה

שמחה רוטמן:  אני הבנתי אותה ושמעתי אותך

שמחה רוטמן:  אם אפשר יהיה לתת לזה מענה, ניתן לזה מענה

שמחה רוטמן:  אם לא, לא ניתן מענה

גלעד קריב: בניתוח הזה אני מבקש לשמוע את נציג המוסד לביטוח לאומי

גלעד קריב:  אני רוצה להבין

גלעד קריב:  זה גוף הרווחה המרכזי של מדינת ישראל שמעניק כספים, מענקים וסיוע

שמחה רוטמן: בסדר, אבל אחר כך, בבקשה תן להתקדם

שמחה רוטמן:  על הנושא הזה דיברנו יותר מאשר על החלקים האחרים של החוק

בקי כהן קשת: אבל עוד לא נתת לנו פתרון

שמחה רוטמן: אני באמת אומר שיש דברים שאת אמרת שאני כבר מודיע לך שלא רק שאני לא אתן פתרון אלא אני חושב שמה שביקשת הוא לא טוב

שמחה רוטמן:  אני לא אתן לך פתרון למשהו שהוא לא טוב

שמחה רוטמן:  את אומרת שאת רוצה אחידות – לא תהיה אחידות

בקי כהן קשת: לא אחידות

בקי כהן קשת:  אני לא רוצה אחידות

שמחה רוטמן: אמרת שהאזרחים לא יודעים ואת רוצה לייצר כלל אחיד שכולם ידעו

בקי כהן קשת: לא

בקי כהן קשת:  אני רוצה שידעו אבל זה לא אומר אחיד

בקי כהן קשת:  אני רוצה שידעו

שמחה רוטמן: אני מודיע לך שאני לא הולך לכתוב בחוק

שמחה רוטמן:  כל רשות תפרסם בנוגע להחלטות המינהליות שלה את כלל מועדי הדחיות בדרך מסוימת שאני מלמעלה לא יכול להכתיב לה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שעצם ההחלטה הזאת תטיל על הרשות נטל כתוצאה מזה הם יכניסו את עצמם לתוספת השנייה שלוש פעמים

שמחה רוטמן:  לא יודע

שמחה רוטמן:  לא יכול לעשות את זה מלמעלה

שמחה רוטמן:  מצטער

שמחה רוטמן:  יש גבול איזה מיקרו מנג'מנט אני יכול לעשות לרשויות באמצעות חקיקה ראשית

יוסף פולסקי: שלום לוועדה הנכבדה

יוסף פולסקי:  הלשכה המשפטית של המוסד לביטוח לאומי

יוסף פולסקי:  כמובן, כמו שבקי ציינה, הביטוח הלאומי יצא כבר בהודעה והוא פרסם אותה והאריך את התקופות המזכות

יוסף פולסקי:  אנחנו לא חושבים שיש צורך בהסדר מפורט

יוסף פולסקי:  אנחנו הוצאנו הסדר לכל גמלה וגמלה שלנו לפי העניין

יוסף פולסקי:  אני כמובן לא חושב שבקי או הרבנים לזכויות אדם לא רוצים שזה יקרה חלילה או משהו כזה

יוסף פולסקי:  אנחנו כרגע לא רואים צורך בקביעת הסדר קשיח בנושא הזה

גלעד קריב: על פי החוקים שלכם יש סוג של גמלה או הטבה שאתם לא יכולים להאריך את הזכאות שלה לתקופת הביניים מכוח החלטת מדיניות שלכם?     

יוסף פולסקי: אני לא מכיר הגבלה כזאת

יוסף פולסקי:  למיטב ידיעתי אנחנו הארכנו את הזכאויות לכל הגמלאות

יוסף פולסקי:  כמובן שזה בהתאם לחומרת העניין

יוסף פולסקי:  יש נכים שהם בחומרה יותר קשה, אז הנחנו שהם יישארו בנכות זמנית תקופה יותר ארוכה ולכן הארכנו להם לתקופה יותר ארוכה, יש נכים שרמת הזכאות שלהם היא בדרגת חומרה יותר קלה, הארכנו להם לתקופה יותר קצרה

יוסף פולסקי:  הכול לפי העניין

גלעד קריב: אדוני היושב ראש, אפשר לבקש – אנחנו לא מסיימים את הדיון היום – התייחסות של משרד הפנים ושל משרד השיכון לעניין סיוע לשכר דירה ולעניין הנחות בארנונה? נבקש לקבל תשובה

שמחה רוטמן: בסדר, אבל אתה עושה לי דיון פיקוח על דברים שחלקם בכלל לא בחקיקה

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  ממש לא

גלעד קריב:  אתה לא צודק

גלעד קריב:  אני רוצה לדעת האם יש איזושהי סכנה שהחקיקה הזאת יוצרת מצב שבו דוחים את ההחלטה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אפשר להמשיך

גור בליי: יכול להיות שכך פשוט אפשר יהיה לכסות את האזורים

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אפשר להמשיך

גור בליי: סעיף 5 היה במקור ולא השתנה

גור בליי:  השתנה קצת המבנה

גור בליי:      5

גור בליי: 	ביטול או קיצור הארכת תקופה או דחיית מועד בעניין מסוים     

גור בליי: החליטה רשות ציבורית כאמור בסעיף קטן (א), תודיע על כך בהודעה מנומקת בכתב לכל אדם שההחלטה כאמור חלה לגביו

גור בליי:  בהודעה לפי סעיף קטן זה תציין הרשות הציבורית גם את המועד לסיום התקופה או את המועד הנקוב למתן ההחלטה המינהלית או לביצוע הפעולה, בהתאם להחלטה כאמור בסעיף קטן (א)

גור בליי:  ואולם הרשות הציבורית לא תהיה חייבת במתן הודעה לפי סעיף קטן זה אם החלטתה לפי סעיף קטן (א) ניתנה מיוזמתה והיא נוגעת למתן החלטה מינהלית מסוימת על ידה

שרה גולד: אנחנו בעצם מאפשרים גם בהינתן הארכה הקבועה, בין אם זה באופט-אאוט או באופט-אין

שרה גולד:  אם רשות או פרט קיבלו ארכה, עדיין לרשות יש שיקול דעת להחליט שבמקרה מסוים או שהארכה לא תתקיים או שהיא תהיה בתקופה קצרה יותר

שרה גולד:  זה יכול להיות בין אם ביוזמת הרשות, היא מכירה את נסיבות העניין, או שהאזרח יכול לבקש ממנה

שרה גולד:  אם למשל הרשות קיבלה ארכה לקבל החלטה בעניינו, הוא יכול להגיש בקשה ולהגיד שהוא מבקש שהרשות לא תשתמש בארכה הזו

שרה גולד:       במקרה בו הרשות החליטה כך או כך, היא צריכה לתת הודעה מנומקת לאדם לגביו חלה ההחלטה

שרה גולד:  נגיד שבמקרים שבהם הרשות מחליטה מיוזמתה לקצר לעצמה את הזמן, שבעצם היא מקיימת את חובתה לפעול במהירות ראויה והיא מחליטה לא למצות את מלוא תקופת הארכה, אין במקרה הזה צורך במתן הודעה כי להפך, זו הציפייה שלנו מהרשויות, שלא ישתמשו בארכות ויעשו ככל הניתן בשביל לפעול במועד

שרה גולד:  ככל שלמשל הפרט ביקש שהתקופה תקוצר והבקשה שלו לא התקבלה או הפוך, הרשות החליטה לקצר לו למרות שהוא חושב שזה לא תקין, הוא יכול להגיש עתירה או ערעור

שמחה רוטמן: זה בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אני מנסה להבין בסעיף (ג) את החלטת רשות ציבורית לפי סעיף קטן (א)

שמחה רוטמן:  נניח שיש לרשות הציבורית חודשיים ארכה והיא החליטה לקבל החלטה במועד ולפרסם אותה

שמחה רוטמן:  אנחנו נותנים אפשרות לעתור או לערער על הדבר הזה לערכאה המוסמכת לפי החיקוק, למה קיבלתם את ההחלטה בענייני מהר יותר

שרה גולד: למה שיערערו?     

שמחה רוטמן: בוודאי שאני אערער

שמחה רוטמן:  רוצה דוגמאות?      

גלעד קריב: שמחה היה מערער

שמחה רוטמן: אני ודאי הייתי מערער

שמחה רוטמן:  נניח שההחלטה היא על זכייה במכרז ובגלל שאני זכיתי במכרז הקודם והרשות התקדמה במכרז החדש – נכון שיש סעיף לגבי מכרזים – אני מרוויח עוד חודשיים של המכרז הישן שהוא בעצם עד הכניסה לתוקף של המכרז החדש

שמחה רוטמן:  חודשיים עבור זוכה גדול במכרז יכולים להיות שווים הרבה מאוד כסף

שמחה רוטמן:  אני ואגיש ערעור ואני אגיד שאני לא מבין, יש לכם חודשיים לקבל את ההחלטה – לא חודשיים אלא חודשיים פלוס חודש, כך שיש לכם שלושה חודשים – וקיבלתם את ההחלטה עכשיו, מה פתאום קיבלתם אותה לפני הזמן? אני עותר ואני גם מבקש צו עיכוב ביצוע כי בינתיים יש לי עוד חודשיים של מכרז כשאני יכול כל חודש מרוויח שלושה מיליון שקלים

שמחה רוטמן:  בדיני מכרזים הכלל הוא או שהפריץ מת או שהכלב מת או ששניהם מתים

שרה גולד: אפשר את הסיפה של סעיף קטן (ב) להוסיף גם בסעיף קטן (ג)

שרה גולד:  אם אנחנו מצפים מהרשות לפעול מהר, גם בעניין הזה יהיה אפשר

שמחה רוטמן: בדיוק

נטע דוברין: אני חושבת שאותה שאלה שאלת גם בדיון על חוק האישורים הרגולטוריים

נטע דוברין:  התשובה של יובל רויטמן הייתה שהסעיף הזה קובע רק את ערכאת השיפוט ולא את עצם הזכות להגיש עתירה מכיוון שההנחה היא שעל כל החלטה מינהלית יש סמכות להגיש

שמחה רוטמן: מה ששאלתי שם, זה לא בדיוק אותו הדבר

שמחה רוטמן:  שם הייתה החלטה בנושא של אישור רגולטורי

שמחה רוטמן:  כאן, במקרה הזה, יש קבלת החלטה כאשר להחלטה יש גם צד נפגע – ושוב, הדוגמאות של המכרזים

שמחה רוטמן:  יכולה להיות הדוגמה שנתן גלעד

שמחה רוטמן:  אני מחזיק במקלט וכעמותה עושה שם פעילות של שירה בציבור

שמחה רוטמן:  אם היה יכול לדחות את ההחלטה לגבי מי יקבל את ההקצאה לשנה הבאה, אני הייתי מרוויח עוד חודשיים אבל הרשות הזדרזה, למרות שיש לה את הארכה, וקיבלה מהר את ההחלטה

שמחה רוטמן:  אני אעתור ואני אגיד מה פתאום מיהרתם

גלעד קריב: החקיקה אומרת שלרשות יש כמובן סמכות לא לעשות את האופט-אין

שמחה רוטמן: סעיף (ג) אומר שאני יכול לעתור על רשות שיש לה ארכה של חודשיים והיא החליטה לקבל בזמן כדת וכדין

שמחה רוטמן:  כאילו ייצרתי כאן עוד החלטה מינהלית

שמחה רוטמן:  אני אומר שזאת לא החלטה מינהלית

שמחה רוטמן:  אתה רוצה לעתור לגבי ההחלטה לגופה, תעתור, אבל על ההחלטה להקדים, זאת לא החלטה נפרדת

גלעד קריב: זה לא להקדים

שמחה רוטמן: זה להקדים כי קיבלת ארכה

שמחה רוטמן:  זה מנוסח בצורה הזאת

שמחה רוטמן:  כתוב כאן ש"על אף הוראות סעיפים 2 עד 4, רשאית - יכול להיות שידחו ויכול להיות שלא – רשות ציבורית ביוזמתה או על פי בקשה להחליט כי התקופה במועד הנקוב למתן החלטה מינהלית מסוימת על ידה או לביצוע פעולה מסוימת של אדם כלפיה, לא יוארכו או יידחו"

שמחה רוטמן:  בסעיף (ב) כתוב שצריך להודיע הודעה מנומקת

שמחה רוטמן:  זאת בעצם החלטה מנומקת אבל זה לא חל על החלטה של הרשות ביוזמתה לעשות את הדברים במועד המקורי שלהם

קריאה: אבל אין לך זכות מוקנית לזה

גלעד קריב: יש כאן הבחנה בין שני מקרים

גלעד קריב:  הסעיף מחבר גם החלטה של הרשות המינהלית, האם היא רוצה לדחות או לא את פעולתה אבל הסעיף גם מדבר על קביעה של הרשות המינהלית אם היא דוחה או לא בעבור פעולה

שמחה רוטמן: ברור שלאזרח זה לא באירוע

גלעד קריב: אנחנו מדברים על דיוק הסעיף

שמחה רוטמן: סעיף (ב)

שמחה רוטמן:  אם החלטתה לפי סעיף קטן (א) ניתנה מיוזמתה והיא נוגעת למתן החלטה מינהלית מסוימת על ידה

שמחה רוטמן:  זה החרגה מסעיף (ב)

שמחה רוטמן:  היא לא מופיעה כך בסעיף (ג) ואמרתי שצריכה להיות החרגה גם בסעיף (ג)

שמחה רוטמן:  הם לא מתנגדים

שרה גולד: בהמשך למה שנאמר, אני חושבת שזה נכון

שרה גולד:  על החלטה של רשות ציבורית אפשר להגיש עתירה בכל מקרה כך שהסעיף הזה, אם אנחנו נחריג ממנו את החלטות שיינתנו ביוזמת הרשות, מה שיקרה זה שהעתירה הזאת תלך לבג"צ לפי סעיף 15 לחוק יסוד: השפיטה ובג"צ יצטרך לדחות אותה עם הוצאות

שרה גולד:  לכן הסעיף הזה בעצם קובע רק את הערכאה ולא את הזכות לערער או לעתור

שרה גולד:  הזכות הזו קיימת בכל מקרה

גלעד קריב: אם יצרתם לתקופה השנייה מנגנון של אופט-אין, צריכה להיות החלטה פורמלית לדחייה

שרה גולד: על הצו

שרה גולד:  כן

גלעד קריב: על הצו

שרה גולד: אפשר יהיה לעתור נגד הצו

שמחה רוטמן: לא קשור

שמחה רוטמן:  הסעיף הזה רוכב גם על התקופה הראשונה

שמחה רוטמן:  הסעיף הזה חל גם על התקופה הראשונה

גלעד קריב: תמיד אפשר להגיש עתירה

שמחה רוטמן: אפשר אבל על ההחלטה לגופה ולא על ההחלטה לקבל אותה בזמן

שמחה רוטמן:  אלה לא שתי החלטות

גלעד קריב: אתה רוצה להחריג כאן את סמכותו של האזרח לעתור?     

שמחה רוטמן: לא

גור בליי: זה גם לא נכון להגביל את זה ב-(ג)

גלעד קריב: הרשות החליטה לא לעשות אופט-אין

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  גם זה לא המקרה

שמחה רוטמן:  זה לא המקרה

שמחה רוטמן:  המקרה שרשות קיבלה ארכה של חודשיים, בין אם מכוח אופט-אין ובין אם מכוח התקופה הראשונה שחלה על כולם

שמחה רוטמן:  היא קיבלה ארכה של חודשיים

שמחה רוטמן:  כותב הסעיף את הדבר הברור ואומר שרשות רשאית מיוזמתה - למרות שיש לה ארכה של חודשיים – לעשות את ההחלטה בלי הארכה של חודשיים

שמחה רוטמן:  רשאית לקבל את ההחלטה מוקדם יותר

שמחה רוטמן:  האם זו החלטה מינהלית חדשה? אני לא רואה את זה כהחלטה מינהלית חדשה

שמחה רוטמן:  אני אומר שבעיניי זאת דרך הפעולה התקינה של הרשות שעושה את זה מיוזמתה לגבי החלטות שלה

אביטל שטרנברג: זאת תהיה התשובה לעתירה

גלעד קריב: למעט דבר אחד

גלעד קריב:  בוא נאמר שאתה מדבר בהחלטה של הרשות אבל ההחלטה של הרשות צריכה להתקבל על בסיס איזה שהם נתונים כמו כל החלטה של הרשות

גלעד קריב:  אדם טוען

שמחה רוטמן: שיעשה את ההחלטה לגופה

גלעד קריב: זה בדיוק העניין

שמחה רוטמן: לא על עצם העובדה שעשיתי את זה במועד אלא החלטה לגופה

גלעד קריב: למה? אדם רוצה להוציא צו

שמחה רוטמן: זה כל כך פשוט

שמחה רוטמן:  אתה מסתבך לחינם

גלעד קריב: אני לא מסתבך לחינם

גלעד קריב:  אדם אומר שהוא רוצה להוציא צו מניעה מהרשות לקבל את ההחלטה מכיוון שהוא חושב שכרגע לא ניתן לקבל את ההחלטה בנתונים הנוכחיים

גלעד קריב:  אתה אומר שיתכבד האדם, יחכה שתתקבל ההחלטה

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אני אומר שרשות אמורה לקבל את ההחלטה בפרק זמן מסוים

שמחה רוטמן:  אני נתתי לה עכשיו חודשיים נוספים

שמחה רוטמן:  אני לא רואה את זה כהחלטה ולכן גם סעיף (ב) מחריג אותה ואומר שזאת לא החלטה, אין עליה חובת הנמקה ואין עליה חובת הודעה לאזרח

שמחה רוטמן:  אם הניסוח של סעיף (ב) לא טוב, זאת לא באמת החלטה

שמחה רוטמן:  זאת הרשות המינהלית פועלת בתוך מסגרת הזמן שעומד לרשותה

שמחה רוטמן:  כמו שכאשר קבוע לי בחוק לקבל החלטה בתוך 30 ימים, מותר לי לקבל החלטה בתוך שבוע

שמחה רוטמן:  אין שום דבר שאוסר עלי לעשות זאת

שמחה רוטמן:  אף אחד בעולם לא יכול לעתור כנגדי לבית המשפט למה כאשר יש לי 30 ימים בחוק, קיבלתי את ההחלטה בתוך שבוע

גור בליי: אם אתה עושה את זה באופן מפלה, אתה כן יכול לעתור

גור בליי:  נגיד שהמבקשים הם מצפון הארץ, הם ג'ינג'ים, אז אתה מקבל את זה במועד המקורי, ולבלונדינים אתה ממש את הזכות

גור בליי:  למה בכלל להיכנס לזה? אם אני מעניק סובסידיה באופן מפלה, חוקה לישראל, למה להיכנס לזה?     

שמחה רוטמן: אם כן הבעיה היא האפליה ולא המועד שבו התקבלה ההחלטה

בקי כהן קשת: שאלה

בקי כהן קשת:  העירייה קבעה דיון בהשגה בתכנון ובנייה

בקי כהן קשת:  אני רוצה שהמועד יידחה כי בעלי במילואים ואני עם שני ילדים קטנים בבית ויהיה לי מאוד קשה להגיע לדיון בוועדה

שמחה רוטמן: אבל זה לא קשור לסעיף הזה

שמחה רוטמן:  זה לא קשור לסעיף שאני מדבר עליו

שמחה רוטמן:  זאת לא החלטה של הרשות מיוזמתה שנוגעת למתן החלטה מינהלית מסוימת על ידה אלא זה משפיע על האזרח ובוודאי שאני מסכים שיש זכות לעתור

בקי כהן קשת: אבל איפה יהיה כתוב לי איך אני מבחינה שהסעיף הזה נותן לי את האפשרות?     

שמחה רוטמן: אני מסביר היכן זה כתוב

שמחה רוטמן:  זה כתוב בסעיף 5(ב)

שמחה רוטמן:  שם זה כתוב

שמחה רוטמן:  וזה כתוב בסעיף 5(א) שמדבר על דחייה של החלטה שנוגעת לאזרח לבין דבר שבעיניי בכלל איננו בגדר החלטה כאשר רשות בתוך הזמן שנתון לה מקבלת את ההחלטה

שמחה רוטמן:  הלוואי שכל רשות, ירבו הרשויות בישראל, שבתוך זמן המסגרת שקיימת לה, גם אם יש ארכה של חודשיים, היא מקבלת את ההחלטה בתוך חודש

שמחה רוטמן:  זה לא נחשב קבלת החלטה

שמחה רוטמן:  רק כאשר זה נוגע לאזרח או רק כאשר יש פנייה לרשות לקצר את הזמן לקבלת החלטה והיא אומרת לו לא – שם זו החלטה אופרטיבית שעליה אפשר לעתור, לייצר זכות עתירה

שרה גולד: אנחנו לא מייצרים את הזכות

שמחה רוטמן: אני חושב שאתם מייצרים אבל לא בא לי לריב על זה

נטע דוברין: אני חושבת שיכול להיות שאם לגבי הסעיף של קבלת ההחלטה, הדחייה לגבי קבלת ההחלטה, כאשר מדובר בתקופה - ברור שזה לא משנה כי אתה יכול לקבל החלטה בכל פרק זמן שהוא גם יכול להיות ביום הראשון של התקופה, ואם אתה לא מנצל את ההארכה, אין לזה משמעות

נטע דוברין:  אני חושבת שזה די ברור כי זה בסך הכול מאריך את התקופה בה אתה יכול לקבל החלטה

נטע דוברין:      מתי זה יכול להיות רלוונטי

נטע דוברין:  זה יכול להיות רלוונטי בדחייה של המועד

נטע דוברין:  אם יש מועד מסוים ואתה אמור לקבל בו החלטה, וכמו שזה מנוסח כרגע, המועד הזה נדחה בחודשיים, אז יכולה לעלות שאלה האם יש זכות שנפגעת, כן או לא

נטע דוברין:  זה נוגע לשאלה של הסיפה של סעיף קטן (א) לגבי הצורך לשקול את ההשפעה על זכויות הפרט

נטע דוברין:  לדעתי זו השאלה

נטע דוברין:      אם יש מצבים שבהם הקביעה הגורפת של דחייה בחודשיים, יכולה להיות לה השפעה על זכויות הפרט

שמחה רוטמן: זה על החלטת הדחייה

נטע דוברין: לא

נטע דוברין:  הדחייה היא ההחלטה שהחוק קובע

נטע דוברין:  החוק דחה

נטע דוברין:  בצורה שבה החוק מנוסח כעת כתוב שאם הרשות צריכה לקבל החלטה במועד נקוב, אז המועד הזה נדחה בחודשיים

נטע דוברין:  כאשר מדובר בתקופה – אמרתי קודם – התקופה מוארכת

נטע דוברין:  לגבי ההארכה, ברור שאין כאן שום שאלה אבל לגבי דחייה של מועד, יכולה להיות שאלה האם יש זכות

שמחה רוטמן: לא נשנה את הסעיף – סליחה שאני אומר – כי שיגעתם אותי

שמחה רוטמן:  אני חושב שעדיין אין כאן שום הגיון בכך שרשות שמקבלת החלטה במועד המקורי ולא במועד שהיא קיבלה ארכה, כאשר מדובר בהחלטה שלה, להגיד שזה מייצר החלטה שמאפשרת עתירה – זה באמת מודל חדש של משפט מינהלי שאינו מוכר לי

נטע דוברין: אפשר לנסח את הנושא של מועד הדחייה בצורה אחרת ושיהיה ברור שהרשות רשאית לקבל את ההחלטה עד מועד יותר מאוחר ולא שהמועד עצמו נדחה

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  זה נראה לי רעיון מצוין

שמחה רוטמן:  כך אני מבקש מכם לנסח

שמחה רוטמן:  שהדחייה, פירושה שהרשות רשאית לקבל את ההחלטה במועד מאוחר יותר

שמחה רוטמן:  זה הכול

שמחה רוטמן:  אז היא לא צריכה לקצר את המועד

שרה גולד: בהמשך יש לנו את הסעיף שמדבר על החובה לפעול במהירות ראויה

שרה גולד:  זה בכל מקרה קבוע

שמחה רוטמן: אבל עכשיו אתם אמרתם שאם היא תפעל במהירות ראויה, אתם תגישו נגדה עתירה

שרה גולד: אני לא אמרתי שאני אגיש נגדה עתירה

גלעד קריב: אתה אמרת שאתה תגיש

שמחה רוטמן: אני אגיש נגדה עתירה כי כתבתם בחוק שאני יכול להגיש נגדה עתירה לבית משפט מוסמך

גור בליי: אני עובר לסעיף 6 ומקריא את ההצעה שלנו להוסיף לחוק

גור בליי:  במידה רבה זה מתבסס על דברים שכתבנו בחוק הקורונה בזמנו

גור בליי:       6

גור בליי: 	פרסום לציבור     רשות ציבורית תפרסם לציבור, באופן בהיר ונגיש את עיקרי ההשלכות של חוק זה על החלטות מינהליות ופעולות של אדם כלפיה הקבועות בחיקוק שהיא אחראית על הפעלתו

גור בליי:  הפרסום ייעשה באתר האינטרנט ובדרכים נוספות המתאימות בנסיבות העניין

גור בליי:      הרעיון היה לתרגם את כל המורכבות הזאת

שמחה רוטמן: בשני עיתונים יומיים ובשפה העברית ובשפה הבורמזית

גור בליי: לא

גור בליי:  אנחנו במאה ה-21

גור בליי:  בעקרון אתר האינטרנט הוא דרך המלך

גור בליי:  סוג של כל זכות

גור בליי:  בן אדם יוכל לראות

גור בליי:  בשורה התחתונה, כשאני לוקח את החוק ואת האופט-אין ואת התוספות, כן נדחה לי או לא נדחה לי

שמחה רוטמן: אנחנו נעשה תחרות בין הרשויות

שמחה רוטמן:  רשות שתצליח להסביר לציבור באופן בהיר ונהיר את סעיף 4, תזכה בפרס הרשות המצטיינת

גור בליי: הכי טוב היה אם כל משרד היה גם מספק מענה טלפוני שהיה מסביר לאנשים בעניין הזה

שמחה רוטמן: וגם ישלח את זה בדיוור ישיר

נטע דוברין: בשביל זה צריך קודם כל להסביר לעובדים של המשרד

שמחה רוטמן: אני אומר שוב שמי שיכול להסביר באופן בהיר ונגיש את סעיף 4, הוא טוב ממני

גור בליי: בתקופת הקורונה הייתי מקבל כל הזמן טלפונים מאנשים מכל רחבי הארץ מה חל על אולמות בגודל של 150 מטרים ומעלה או קניונים

שמחה רוטמן: והסברת להם את זה באופן נהיר ונגיש באתר האינטרנט שלך?     

גור בליי: בדיוק

נטע דוברין: אנחנו במשרד מפרסמים וכבר פרסמנו כמה סבבים של הבהרות לגבי מה קורה מבחינתנו אבל הסעיף הזה בצורה שהוא מנוסח, אני לא יודעת מה זה אומר

נטע דוברין:  מה אני אמורה לפרסם? מה זה עיקרי ההשלכות של חוק זה? מה אני אמורה להגיד לאנשים?     

גור בליי: האמת היא שהסיבה ששמנו את זה היא דווקא בשביל לא לעשות לכם מייקרו מנג'מנט

גור בליי:  זאת אומרת, אפשר היה לכתוב את המועדים הקבועים

גור בליי:  אני דווקא חושב שיותר הגיוני להגיד את ה-אסן של הדבר

גור בליי:  זאת אומרת, איך שנראה לכם נכון בהתחשב בנסיבות

גור בליי:  כך זה נעשה גם בחוק הקורונה

נטע דוברין: אנחנו יכולים לכתוב לכם בדיוק מה תפרסמו

שמחה רוטמן: אבל אז ההחלטה שלכם תהיה תלויה בעתירה בבית המשפט המוסמך

נטע דוברין: זה כל כך מסובך לעשות את הדבר הזה

ניצן רוזנברג: להסביר לציבור מה המשמעות

דליה שילי יריחובר: בכל מקרה אנחנו מפרסמים

שמחה רוטמן: וכך תעמדו בחובתכם

דליה שילי יריחובר: לכן לא הבנתי למה בכלל להכניס את הסעיף הזה

דליה שילי יריחובר:  אני מבינה שהחוק מורכב

ניצן רוזנברג: אם אתם ממילא מפרסמים, לא צריכה להיות לכם בעיה

נטע דוברין: אנחנו ממילא מפרסמים

שמחה רוטמן: אבל יבוא מישהו ויגיד שמה שפרסמתם, זה לא בהיר ונגיש

שמחה רוטמן:  אתם מפירים חובה חקוקה

שמחה רוטמן:  בתקופת הקורונה הייתה חובה לפרסם גם על בעלי עסקים פרטיים, הייתה חובה לפרסם, לתלות, כמה תכולה, כמה תו ירוק וכולי

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר לפעמים לכל רשות יש 30 או 40 או 50 רובריקות שזה משליך עליהן ובחלק הם עשו אופט-אין ובחלק הם לא עשו אופט-אין

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר ברור שזה מורכב

שמחה רוטמן:  מצד שני, יש אוכלוסיות שלא זקוקות לפרסום או שהפרסום באתר האינטרנט בכלל לא רלוונטי אליהן

שמחה רוטמן:  אני חושש כאן מסיפור הפרת חובה חקוקה כי לכאורה אנחנו פותחים כאן פתח לכל מי שברשלנותו פספס מועד, אחרי כל הדברים האלה, ולמרות שזה פורסם, הוא יגיד שהוא תובע את המשרד שהפרסום שלו לא היה מספיק בהיר ונגיש כי עובדה שהוא לא הבין או שמה שהם פרסמו, הוא חשב שזה עיקרי והם לא חשבו שזה עיקרי

שמחה רוטמן:      מאחר וזו הפרת חובה חקוקה ויש כאן גולגולת רחבה מאוד מאוד, אני לא הייתי מכניס את זה לחוק

שמחה רוטמן:  אני הייתי מסתפק באמירה

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר החוק הוא מן המפורסמות והדברים כאן הם על פי חיקוק

שמחה רוטמן:  אני לא מטיל על רשויות חובה נוספת של פרסום של הוראות החוק במיוחד שפרשנות של מה זה בהיר ונגיש ומה זה העיקרי, זה פתח

שמחה רוטמן:  שוב, דיברנו קודם על הליטיגציה

שמחה רוטמן:  אני יכול לנסח את כתב התביעה - הוא כותב את עצמו – שבגלל זה איחרתי מועד והפסדתי משהו

גור בליי: יש כאן משהו דומה לקורונה במובן הזה שאנחנו כאן משנים במידה רבה עבור האזרח - האזרח רגיל למשהו - סדרי בראשית בדברים מסוימים

גור בליי:  כאן מתחילים להגיד לו שהוא פונה לרשות, באוכלוסיות מוחלשות, לגבי 10 דברים ובדברים האלה יש דחייה

גור בליי:  זה בתוספת הזאת, זה בתוספת הזאת

גור בליי:  זאת אומרת, אנחנו בסיטואציה לא נורמלית

שמחה רוטמן: אתה צודק שאנחנו בסיטואציה לא נורמלית ואתה צודק שרשויות, ולו רק כדי לחסוך את הפניות, יצטרכו לפרסם את זה

שמחה רוטמן:  השאלה היא אם אתה מייצר חובת פרסום בחוק ומה המשמעות שלה

שמחה רוטמן:  שוב, אותי בעיקר מטריד הנושא שלה מבחינת הפרת חובה חקוקה

שמחה רוטמן:  מאחר והחובה הזאת מנוסחת בעמימות, אתה מזמין כאן ליטיגציה מאוד גדולה על הפרת חובה חקוקה זאת

שמחה רוטמן:  אם אתה בא ואומר שכל רשות תפרסם את החוק, לא צריך לפרסם את החוק כי החוק מתפרסם ברשומות

שמחה רוטמן:  אם אתה אומר שהיא תפרסם את עיקרי ההשלכות באופן בהיר ונגיש, אני אומר לך שוב שאני קורא את החוק הזה והוא לא בהיר ונגיש לי

שמחה רוטמן:  את שיושבת כאן משפטנית מוסמכת עם ניסיון רב ועם הרבה יכולות ואת לא יכולה להסביר לי באופן בהיר ונגיש את סעיף 4

שמחה רוטמן:  אנשי משרד המשפטים ניסו ואני התייאשתי, איבדתי את הראש

קריאה: הוא לא בהיר ונגיש?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  ממש לא

שמחה רוטמן:  את באה ואומרת שאת מטילה את החובה הזאת על כל רשות שלטונית שאם היא לא תעשה את זה, היא גם תהיה חשופה לתביעה כי הבן אדם שקרא את האתר שלה לא הבין את מה שכתוב בחוק

שמחה רוטמן:  לסעיף 4 יש השלכות כי אם קיבלת הארכה לפי סעיף 4 קודם, זה מוארך לפני כן

שמחה רוטמן:  אם זה לא, זה מוארך אחר כך ובכלל אני לא יודע האם זאת הארכה מצטברת או לא מצטברת והאם זה חוזר אחורה, רטרו, ומה קורה במקרה של ספק

בקי כהן קשת: אדוני, משפט אחד על הנושא הזה

בקי כהן קשת:  אני מדמיינת שאמור להתפרסם, שלכל רשות שזה רלוונטי לה יהיה באתר בצורה ברורה ופשוטה שהגשת השגה על ארנונה לציבור עד יום 1 בדצמבר

בקי כהן קשת:  נדחה מ-1 בנובמבר ל-1 בדצמבר

שמחה רוטמן: גם אני מצפה לזה

שמחה רוטמן:  אני פשוט לא כותב את זה בחוק

בקי כהן קשת: אדוני, אני אגיד לך למה בעיניי זה מאוד חשוב שזה כן יהיה בחוק

בקי כהן קשת:  אני חושבת שצריך להיות שרשות ציבורית תפרסם בציבור באופן בהיר ונגיש את המועדים עבור הבקשות או הנושאים

שמחה רוטמן: אבל דע לך ציבור יקר שאם כבר קיבלת ארכה, לפי הסמכות המינהלית הקבועה בחיקוק, המועד הקבוע לך איננו 30 ימים אלא 180 ימים, תוספת ההפחתה של התקופה הקובעת

שמחה רוטמן:  מה את רוצה אני אכתוב?     

בקי כהן קשת: אני יודעת בדיוק מה אני רוצה שיכתבו

בקי כהן קשת:  זה בדיוק מה שאני מצפה

בקי כהן קשת:  לצורך העניין אם ניקח את המשרד להגנת הסביבה, היא כבר עשתה את כל החשבונות

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  היא ממש לא עשתה את כל החשבונות

בקי כהן קשת: היא עשתה את החשבונות

בקי כהן קשת:  בסופו של יום היא יודעת עד איזה יום צריך להגיש את הבקשה מסוג כזה וכזה או דוח מסוג כזה וכזה

שמחה רוטמן: עם כל הכבוד את אומרת דברים שנשמעים מאוד יפה אבל הם פשוט לא רלוונטיים לחוק הזה

שמחה רוטמן:  זה לא עד איזה מועד צריך להגיש דברים

שמחה רוטמן:  אם אתה הוצאת מעל שלושה מטרים מעוקבים של גזם, אתה מחויב בדיווח לסניף המרכזי בתוך 14 יום מהמועד

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לפרסם לך את המועד

שמחה רוטמן:  אלה 14 ימים ממועד הגזם ועכשיו אלה לא 14 ימים ממועד הגזם אלא אלה 14 ימים פלוס 60 ימים

שמחה רוטמן:  מאחר שאני לא יודע באיזה מועד הוצאת גזם, אני לא יכול לכתוב לך את המועד

בקי כהן קשת: יהיה כתוב ממועד הגזם

בקי כהן קשת:  אבל אם הרשות לא יודעת להגיד את זה, אז איך אפשר לצפות שהאנשים ידעו?      

שמחה רוטמן: אתה כאזרח אמור לדעת את חובתך על פי החוק הרלוונטי לעבודתך

שמחה רוטמן:  זה תמיד המצב

שמחה רוטמן:  זאת המשמעות של המושג החוק הוא מן המפורסמות

שמחה רוטמן:  כמה שזה מבאס שהחוק הוא מן המפורסמות ואי ידיעת החוק אינה פוטרת מעונש

שמחה רוטמן:  אני צריך להגיש בקשה עד תאריך מסוים ועכשיו קיבלתי ארכה - חזקה עלי שאני צריך לברר את המועד

שמחה רוטמן:  אני לא צריך שיאכילו אותי בכפית לגבי המועד כי החוק הוא מן המפורסמות

שמחה רוטמן:  המועד הראשוני היה קבוע בחוק

שמחה רוטמן:  אם מתפרסם, אז יפרסמו

שמחה רוטמן:  אם לא מתפרסם, לא יפרסמו אבל אני לא יכול להטיל

שמחה רוטמן:  יש חובת פרסום חוק ברשומות, יש חיקוקים שהם נוגעים רק לבעלי מקצוע מאוד מסוימים שהם לקוחות מתוחכמים שלא מפרסמים להם אלא הם קוראים את החוק

שמחה רוטמן:  יש דברים שנוגעים לרואי חשבון, יש דברים שנוגעים לעורכי דין, יש דברים שנוגעים לחברות שמירה

שמחה רוטמן:  כל אחד מהם מתעדכן בצורות שונות, לחלקם אלה מועדים, לחלקם אלה תקופות, לחלקם אלה מועדים שקבועים לכולם, לחלקם אלה מועדים שנובעים ממכתב התראה מסוים שמהרגע ששולחים את מכתב ההתראה הוא זה שמקים את המועד

שמחה רוטמן:  אני מסכים שהחוק הזה הוא חוק סופר מורכב

בקי כהן קשת: זה הגיוני שזה מוטל על הציבור במקום על הרשות? זה לא הגיוני

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  הגיוני שבדברים בהם המועד קל וניתן לפרסום כפי שקיים בחלק מהמקרים, חזקה על הרשות שהיא תפרסם את המועד הזה כי כך היא מפרסמת לציבור את כל הדברים הנוגעים אליה לפי חוק חופש המידע, יש חובות כלליות של פרסומים, לפי חוקים אחרים

שמחה רוטמן:  לבוא ולהגיד שאני מייצר כאן הסדר - שהוא סופר-סופר מורכב, ואנחנו יודעים שהוא סופר-סופר מורכב, ואנחנו לא אוהבים אותו כי הוא סופר-סופר מורכב אבל אנחנו בכל זאת עושים אותו למרות הוא סופר-סופר מורכב - שאני אטיל על הרשות, על כל אחד ברשות, לפרסם את החשבונות באופן בהיר ונגיש של כל הדברים שאולי יהיו, ברור שהם יפרסמו כדי לחסוך לעצמם כאב ראש ובירוקרטיה

שמחה רוטמן:      המשמעות של הטלת החובה הזאת בחוק, פירושה שטעות בפרסום, או חוסר בהירות של הפרסום בעיני המתבונן, או חוסר נגישות של הפרסום בעיני המתבונן, או חוסר ההבנה מהו הדבר העיקרי ומהו הדבר לא עיקר, האם אני צריך את מועדי הבקשות שבאמת קל ונגיש ובהיר להגיד שאם כתוב עד ה-15 בחודש, מה שצריך להגיש עד ה-15 בדצמבר, מוארך בעוד חודשיים

שמחה רוטמן:  זה בהיר ונגיש, זה נכון, זה הגיוני

שמחה רוטמן:  אבל חישובי תקופות והארכות במועד ולא במועד, בעיניי זה לא דבר עיקרי

שמחה רוטמן:  יש לי כאן שלושה מקרים כאלה בשנה ולא פרסמתי

שמחה רוטמן:  אבל יבוא בן אדם ויגיד שבעיניו זה מאוד מאוד עיקרי ובזה שלא פרסמתי את זה פגעתי בזכותו כי הפרסום נועד לטובתו ועכשיו הוא תובע את הרשות על הפרת חובה חקוקה

שמחה רוטמן:  זה לא מקובל עלי ולא הגיוני בעיניי

נטע דוברין: אולי אפשר למתן את הנוסח ולהוסיף "ככל הניתן" או משהו כזה כדי איכשהו למסגר את המסגרת

שמחה רוטמן: אני אומר שאני לא אוהב את הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  החוק הוא מן המפורסמות

שמחה רוטמן:  לא מפרסמים הוראות חוק

שמחה רוטמן:  עם כל הכבוד, זה החוק במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  הקורונה הייתה אירוע אחר

שמחה רוטמן:  בקורונה גם לא מה שביקשנו מהם לפרסם זה את החוק

שמחה רוטמן:  כשאני נכנס לחנות, אני לא יודע מה השטח שלה

שמחה רוטמן:  אני לא יודע ואני לא אמור לדעת אם השטח של החנות הוא 10 מטרים ואז יש 20 אנשים או שהשטח הוא 30 מטרים ואז אפשר להכניס למקום 50 אנשים

שמחה רוטמן:  אני לא יודע את זה

שמחה רוטמן:  כאן החוק הוא מן המפורסמות

שמחה רוטמן:  יש פרסום ברשומות

שמחה רוטמן:  כל רשות תפרסם לפי הכללים שלה, לפי איך שהיא מפרסמת ומנגישה את המידע לציבור ולפי רמתה

שמחה רוטמן:      אני לא קובע סעיף כזה בחוק

שמחה רוטמן:  צר לי

שמחה רוטמן:  גור, אם אתה מתעקש, אני מושיב אותך לנסח את המודעה שמסבירה באופן בהיר ונגיש את סעיף 4

שמחה רוטמן:  זאת הסנקציה

גור בליי: אין בעיה

גור בליי:  אני חושב שבסופו של דבר הרעיון הוא לתרגם את זה להוראות פשוטות לאנשים

גור בליי:  יכולנו לכתוב כאן מועדים וכן הלאה, אבל דווקא בגלל שאומרים שיכולים להיות המון דברים, כתבנו עיקרי ההשלכות וזאת בדיוק כדי לאפשר את הגמישות הזאת

גור בליי:  לא להגיד כל מועד כי ברור לנו שבאמת יש מאות חיקוקים

שמחה רוטמן: תחשוב על זה במשקפיים של הפרת חובה חקוקה

שמחה רוטמן:  אם אתה יודע להגיד לי שהדבר הזה לא מייצר לי עודף ליטיגציה

גור בליי: בתקופת הקורונה לא היה אף אחד שתבע

גור בליי:  למעשה הסעיף היה עם יותר חובות

גור בליי:  לא היה אף אחד

שמחה רוטמן: כי בקורונה, אם לא הבנתי את ההוראות, מה קרה? נכנסתי ומקסימום התווכחתי עם פקח על הקנס

שמחה רוטמן:  כאן יכולות להיות זכויות במיליונים של לקוחות מתוחכמים שליטיגציה זו הפרנסה שלהם, שיכולים לבוא ולהגיד שלא הבינו את ההוראות ולכן לא הגישו את זה במועד ופספסו את המכרז ועכשיו אני פותח את כל המכרזים מחדש כי יש הפרת חובה חקוקה

בקי כהן קשת: אולי מועדים ליחיד שאינו עוסק

שמחה רוטמן: בקורונה, מה היה הנזק אם לא פורסם כמה המגבלה?     

ניצן רוזנברג: אי אפשר להגיד שזה יותר חמור

שמחה רוטמן: מה היה הנזק אם לא הייתה מפורסמת ההנחיה של כמה אנשים יכולים להיכנס לחנות? נכנסתי, בא פקח, נתן לי דוח

שמחה רוטמן:  אני לא מזלזל בזה

שמחה רוטמן:  הוא נתן לי דוח

שמחה רוטמן:  הסברתי לו שהשלט לא היה ברור ואז או שהוא ויתר לי על הדוח או שהגשתי בקשה להישפט על הדוח

שמחה רוטמן:  זה היה האירוע

שמחה רוטמן:  כאן את מדברת על סיטואציה שבסופו של דבר הם לקוחות סופר מתוחכמים, גם בסכומי עתק ששווה לבצע עליהם ליטיגציה

בקי כהן קשת: אם זה יהיה אדם שאינו עוסק? זה לא יחול על שום דבר שהוא של עוסק, עורכי דין וכולי

שמחה רוטמן: החוק הוא מן המפורסמות

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  ממשיכים בסעיף 7

גור בליי: 7

גור בליי: 	הארכת תקופה או דחיית מועד למתן החלטה על ידי רשות ציבורית או לביצוע פעולה כלפיה, לפי חוק חופש המידע     

גור בליי: הוארכה התקופה לטיפול בבקשה לקבלת מידע לפי סעיף 7(ב) או (ג) לחוק חופש המידע, יחולו הוראות סעיף קטן (א) גם לעניין התקופה שהוארכה

גור בליי:  נקבע בהחלטה על הארכה כאמור מועד לטיפול בבקשה בציון תאריך מסוים, יראו לעניין סעיף קטן זה כאילו נקבעה בהחלטה כאמור, תקופה שתחילתה ביום מתן ההחלטה וסיומה באותו תאריך

שמחה רוטמן: מי מסביר לי את חופש המידע?     

נרמין ברהום: משרד המשפטים, ייעוץ וחקיקה, רפרנטית חופש מידע

נרמין ברהום:  נמצא איתנו גם שלומי שהוא מהיחידה לחופש המידע במשרד

נרמין ברהום:      קיבלנו את ההערות של הציבור בעניין הזה והתקופה הייתה ארוכה

נרמין ברהום:  ראינו לנכון לתת 30 ימים שהם ייחשבו ימי פגרה, שהם למעשה יהיו כמו ימי פגרה

נרמין ברהום:  הימים האלה לא יבואו במניין הימים שקבועים בהוראות החוק הכללי

נרמין ברהום:  בחוק יש לנו למעשה 30 ימים למתן תשובה לבקשת חופש מידע והימים האלה הם עוד 30 ימים שלא ייספרו

נרמין ברהום:  יש לנו בחוק עוד 30 ימים שהם החלטה של הממונה

שמחה רוטמן: של הממונה שיכול לתת לעצמו ארכה של 30 ימים

נרמין ברהום: נכון

נרמין ברהום:  לצורך העניין, אם יש לנו בקשה שנפלה ב-30 ימים אלה, הוא גם יקבל את הארכה הזאת של 30 הימים

נרמין ברהום:  אותו דבר לעניין ה-60 ימים הנוספים כאשר ראש הרשות נותן את הארכה

נרמין ברהום:  אלה 30 ימים שלא ייספרו

בקי כהן קשת: על בקשות שהוגשו, מתי? אם היום אני מגישה בקשה

שמחה רוטמן: זה לא חל עליך

נרמין ברהום: לא יחול

נרמין ברהום:  זה יחול על בקשות שהוגשו לפני

שמחה רוטמן: בקשות שה-30 ימים שלהם או ה-60 ימים שלהם או ה-30 פלוס 30 שלהם חל בחודש מה-7 באוקטובר עד ה-6 בנובמבר

שלומי בילבסקי: חשוב לציין שזאת החמרה משמעותית לעומת ההסדר הכללי

שלומי בילבסקי:  כלומר, מדובר ב-גרייס חד פעמי לתקופה מסוימת

שמחה רוטמן: של חודש ולא של חודשיים

שלומי בילבסקי: תקופה שלא ניתנת להארכה על ידי ראש הרשות בשום נסיבות וכך אנחנו חושבים שאנחנו מבטאים את החשיבות של חוק חופש המידע לעומת הסדרים אחרים

שמחה רוטמן: זה שינוי מההצעה בכחול או שלא?     

קריאה: כן

קריאה:  בהחלט

נרמין ברהום: לעומת הכחול, זה לא

שמחה רוטמן: זה מהתזכיר ולא בכחול

שמחה רוטמן:  שינוי מהתזכיר בעקבות ההערות בתזכיר ל-30 ימים

נרמין ברהום: נכון

שמחה רוטמן: וזה ניתן גורף

לירון מאוטנר לוסי: אני מבקשת לחדד משהו

לירון מאוטנר לוסי:  צריך לשים לב שבגלל שהשיטה שבה כתבנו שזה לא נספר בימים, אלה 30 ימים במקסימום

לירון מאוטנר לוסי:  אם לצורך העניין מוגשת בקשה ב-15 באוקטובר, הוא לא מקבל 30 ימים ארכה כי הימים שבין ה-7 ל-15 באוקטובר לא רלוונטיים

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  מתוך חופש המידע, הרשות היא זו שמקבלת הכי קצת

לירון מאוטנר לוסי: נכון

שמחה רוטמן: והיא למעשה מוחרגת מהחודשיים

קריאה: זאת כל רשות

שמחה רוטמן: ממונה על חופש המידע בכל רשות מוחרג מכל הרשות

שלומי בילבסקי: נכון

שמחה רוטמן: כמי שאוהב חופש מידע, אני מרוצה ומעריך מאוד את השינוי הזה

שמחה רוטמן:  יישר כוח

שמחה רוטמן:       סיימנו את סעיף 7 החדש

שמחה רוטמן:  איפה אנחנו בכחול?     

ניצן רוזנברג: זה היה סעיף 3 בנוסח הכחול

ניצן רוזנברג:  חופש המידע

שמחה רוטמן: את 4 ו-5 הזזנו כי זה תכנון ובנייה ואומנה

ניצן רוזנברג: הארכה של התקופה הקובעת וגם הארכה של תקופת הדחייה, שזה בעצם מה שרלוונטי לסעיף 2

ניצן רוזנברג:  יכול להיות שכדאי שנסגור את הכול

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  17 ו-18

שמחה רוטמן:  ראש הממשלה רשאי בצו להאריך את התקופה הקובעת

ניצן רוזנברג: 17

ניצן רוזנברג: 	הארכת התקופה הקובעת     

ניצן רוזנברג: צו לפי סעיף קטן (א) טעון אישור הממשלה לעניין הארכה הראשונה וטעון אישור הממשלה ואישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת לעניין כל הארכה שלאחר מכן

ניצן רוזנברג:      אולי תסבירו את ההסדר, למה הצעתם אותו כך ואיך זה מתכתב עם השינויים שעשינו עכשיו בסעיף 2

שרה גולד: אני חושבת שבעקבות השינויים שעשינו בסעיף 2, נצטרך להתייחס להארכת התקופה הקובעת השנייה כי התקופה הקובעת הראשונה היא מוגדרת והתקופה הקובעת השנייה יכולה להיות מוארכת החל מה-7 בינואר

שרה גולד:  זה תיקון שנצטרך לעשות

שמחה רוטמן: צריך לכתוב כאן ראש הממשלה רשאי בצו להאריך את התקופה הקובעת השנייה

שרה גולד: כן

שרה גולד:  בדיוק

שרה גולד:  זה בהנחה שאנחנו לא יודעים מה יהיה משך הלחימה

שרה גולד:  כרגע התייחסנו לשלושה חודשים ותהיה אפשרות להאריך בהמשך

שמחה רוטמן: אבל זה לא יגרום לכך שפעולה מסוימת תוארך בחודשיים פלוס חודשיים

שרה גולד: לא

שמחה רוטמן: זה רק ירווח

שמחה רוטמן:  סעיף 18

ניצן רוזנברג: 18

ניצן רוזנברג: 	תקופת הדחייה     שר המשפטים רשאי בצו, באישור ראש הממשלה, להאריך את תקופת הדחייה – שכאמור היא חודשיים – בתקופות נוספות אם הוכח כי מתקיימות נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת עקב המצב הביטחוני המיוחד ובלבד שמשך ההארכה הכולל לפי סעיף זה לא יעלה על חודשיים

ניצן רוזנברג:  הארכת תקופת הדחייה לפי סעיף זה יכול שתהיה דרך כלל או לעניינים מסוימים לפי חוק זה

שמחה רוטמן: לדעתי עכשיו זה הזמן לדבר על משך זמן ההארכה

שמחה רוטמן:  בעצם שינינו קצת – קצת הרבה - את החוק

גור בליי: צריך אישור ועדה, לשני הדברים האלה וזה לא מופיע כאן

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  שינינו ואמרנו שעל תקופת העבר, חודשיים גורף

שמחה רוטמן:  על התקופה הראשונה, חודשיים גורף

שמחה רוטמן:  אמרנו שאולי נאריך את זה קצת

שמחה רוטמן:  התקופה הראשונה בעצם תהיה כחודשיים

שרה גולד: יש לנו תקופה קובעת ויש לנו ויש תקופת דחייה

שמחה רוטמן: התקופה הקובעת הראשונה, קרוב לחודשיים

שמחה רוטמן:  חודש וחצי או חודש ו-3 שבועות

שמחה רוטמן:  התקופה השנייה, נשאיר או נאריך, עוד נראה את גודלה, אמרנו שה-טרייד אוף לדבר הזה, בגלל שאנחנו מאריכים את התקופה הראשונה כל כך הרבה, זה שנקצר קצת את תקופת הדחייה

גור בליי: המקורית

שמחה רוטמן: כן נאמר שבתקופה הראשונה – חודשיים

שמחה רוטמן:  התקופה הקובעת הראשונה, מועד הדחייה לגביה יהיה חודשיים

שמחה רוטמן:  בסדר

שמחה רוטמן:  לגבי התקופה הקובעת השנייה, מאחר והרוב כבר מאחורינו, בחוק הזה, יכול להיות שלגבי האקסטרה של התקופה נעשה חודש

שרה גולד: אנחנו חושבים שעדיף לשמור על אחידות

שרה גולד:  ההסדר הזה נראה לי מסובך מספיק

גור בליי: השאלה אם נקצר לאורך כל החזית

שמחה רוטמן: לחודש? חודש וחצי?      

שרה גולד: מה שהוועדה תחליט אבל אני חושבת שכדאי לשמור על אחידות

שמחה רוטמן: 45 ימים?      

גור בליי: אקרוס זה בורד

גור בליי:  כדי לא לסבך עוד יותר

שרה גולד: כן

שרה גולד:  גם לרשות, גם לפרט

ניצן רוזנברג: גם לרשות וגם לפרט, גם לפני וגם בתקופה השנייה

נטע דוברין: אני חייבת להגיד שבעיניי זה יותר מכביד על הציבור

נטע דוברין:  תקופת הדחייה של חודשיים חלה שאופן גורף על מה שקראנו לו הפנייה לרשות הציבורית

נטע דוברין:  אני חושבת שהכוונה היא כן לתת גרייס יחסית ברוחב לב

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  הפטור לאזרח הוא על התקופה הקובעת הראשונה?     

שרה גולד: גם

שרה גולד:  גם הראשונה וגם השנייה

שמחה רוטמן: זאת אומר, כל מה שחל עד 7 בינואר יהיה חודשיים

ניצן רוזנברג: בהתחלה רצינו לעשות תקופה שהיא שונה ואז ממשרד המשפטים עלה איזשהו קושי והם אמרו מה קורה אם זה איזשהו משהו שהוא כרוך אחד בשני

ניצן רוזנברג:  הארכת את המועד של האזרח להגשת בקשה, אתה רוצה להאריך את המועד של הרשות למתן תשובה

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  נשאיר את זה

שמחה רוטמן:  בסדר

נטע דוברין: השאלה אם זה באמת מה שקורה, אם זו באמת בעיה

שרה גולד: יש מקרים כאלה

שרה גולד:  אני אומרת שוב שהאחידות כאן היא חשובה

שרה גולד:  צריך לפשט היכן שאפשר

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אני מסכים

שמחה רוטמן:  אני חושב שעדיף שתהיה אחידות

שמחה רוטמן:  אמרנו שנצטרך לתת מענה לרטרו

שמחה רוטמן:  אפשר להגיד אקרוס זה בורד אחיד אבל אז דווקא סעיפים 17 ו-18 מאפשרים דיפרנציאציה כי הם באים ואומרים שיכול שיהיה דרך כלל או לעניינים מסוימים לפי חוק זה

שרה גולד: אנחנו למשל חשבננו בהקשר הזה שגם אפשר לשנות את התוספות

שמחה רוטמן: אפשר לשנות את התוספות, את זה אמרנו שנעשה

שמחה רוטמן:  אני אומר שלהגיד שהארכת התקופה מחודשיים תהיה לעניינים מסוימים - פגעת ברציונל האחיד

אביטל שטרנברג: לא

גור בליי: יש כאן שני דברים שצריך לקחת בחשבון

גור בליי:  המחשבה על 45 ימים ולא על 60 ימים, זה לא סתם אלא לקשור את זה לתקופה הקובעת הראשונה מתוך איזו תפיסה - גם ארכה של התקופה הקובעת הראשונה - שזאת התקופה שנקרא לה חירום-חירום

גור בליי:  זאת אומרת, מה-7 באוקטובר עד עכשיו כאשר נכנסים לאיזושהי שגרת חירום

שמחה רוטמן: באורך התקופה הראשונה

גור בליי: היא באורך התקופה הראשונה

גור בליי:  לא חייבים אבל אני חושב שיש כאן סוג של כלל אצבע שמשקף מעבר לשגרה

גור בליי:       דבר שני

גור בליי:  צריך לזכור שככל שהתקופה, תקופת הדחייה, היא ארוכה יותר, היא עלולה להגדיל את האנומליות בסיטואציות שהתקופה המקורית הייתה מאוד מאוד קצרה

גור בליי:  זאת אומרת, אם לרשות, בעיקר לרשות, היו 14 ימים לעשות פעולה מסוימת ועכשיו יש לה 74 ימים, הרי זה לא רגיש לשאלה בסיטואציה שהיה לרשות 90 יום, אז בסדר, המספר עלה מ-90 ל-150

גור בליי:  יש סיטואציות שזה יכול להיות פי חמש

גור בליי:  אני אומר שברור שנראה שאי אפשר לעשות דיפרנציאציה כזאת

אביטל שטרנברג: השאלה אם אתה בכלל רוצה תקופת דחייה או שאתה רוצה שהיא תהיה מאוד מאוד קצרה

שרה גולד: ההנחה היא שבתקופה הזאת הציבור לא פנוי לזה

שרה גולד:  זה לא שהם לוקחים לעצמם את הזמן

גור בליי: נכון

ניצן רוזנברג: למשל באישורים הרגולטורים, המחוקק אמר שתקופת ההארכה הנוספת תהיה לגבי אישורים רגולטורים שניתנו מלכתחילה לתקופה העולה על שנה

ניצן רוזנברג:  זאת אומרת, קשרו את מתן ההארכה הנוספת באיזשהו פרק זמן מסוים

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אני זוכר

שמחה רוטמן:  זה היה רעיון מצוין של יושב ראש הוועדה

ניצן רוזנברג: אולי אתה יכול למצוא דרך אחרת לקשור את זה

קריאה: להסביר אותה באופן בהיר ונגיש

שמחה רוטמן: אני חושב שכאן לא ניגע

שמחה רוטמן:  נשאיר את זה כך

ניצן רוזנברג: חודשיים?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אני משאיר את זה כך

שמחה רוטמן:  אל תשכחי ש-45 ימים, הפירוש הוא שמישהו שהמועד לביצוע פעולה אצלו היה ה-8 באוקטובר - זה מיד, זה עכשיו

שמחה רוטמן:  התקופה היא 45 ימים, נתת ארכה של חודשיים, זה דווקא הגיוני

שמחה רוטמן:  זה חודשיים לאזרח וחודשיים לרשות וזה מייצר אחידות, בהירות ודחייה של כל המועדים

שמחה רוטמן:  נאי חושב שסוף סוף יש לנו שמשהו אחד בהיר ונגיש בחוק הזה ולכן נשאיר אותו בהיר ונגיש, על אף הבעיות שאתם מצביעים עליהן

גור בליי: מה לגבי ההארכות? אמרנו באישור ועדה

גור בליי:  כן?     

שמחה רוטמן: הארכות באישור ועדה

שמחה רוטמן:  כן

שמחה רוטמן:  כאן הם העתיקו את זה מהחוק הרגולטורי שאמרנו הארכה ראשונה אבל כאן דווקא כבר בהארכה הראשונה באישור הוועדה

ניצן רוזנברג: גם לתקופת הדחייה?     

שמחה רוטמן: גם לתקופת הדחייה

שמחה רוטמן:  כן

שמחה רוטמן:  זה כן יהיה באישור ועדה

גור בליי: רק להבין

גור בליי:  את סעיף 17 אני מבין

גור בליי:  מתקרבים לסוף התקופה הקובעת השנייה ואומרים שאנחנו בעצם צריכים להיות כמה חודשים

גור בליי:  זה ברור

גור בליי:  באיזו סיטואציה אתם מדברים על הארכת תקופת הדחייה? היא גורפת ואתם מגיעים לסוף תקופת הדחייה באופן מאוד דיפרנציאלי

גור בליי:  היו תקופות שנגיד החודשיים נגמרים ב-7 בדצמבר ואז זה יהיה ב-10 בדצמבר ואז ב-15 בדצמבר

גור בליי:  איך אתם רואים את השימוש בסעיף 18 בעניין הזה? אתה תהיה במצב שחלק מתקופות הדחייה כבר הסתיימו, חלק עוד לא הגיעו, חלק בתהליכים

שרה גולד: בעיקר חשבנו שבשלב הזה עדיין נהיה בלי חוק אבל המחשבה הייתה שלקראת סיום החודשים הראשונים נראה מהניסיון בשטח האם יש צורך בדחיות ארוכות יותר

שרה גולד:  שוב, אף אחד לא יודע איך המלחמה תסתיים

גור בליי: זה ממש או-טו-טו

גור בליי:  על הראשונים זה יהיה ממש תכף

אביטל שטרנברג: לכן אולי צריך איזשהו גרייס

גור בליי: ה-גרייס לא קשור

גור בליי:  החודשיים מה-7 באוקטובר, בלי קשר ל-גרייס, הם יהיו ב-7 בדצמבר

שמחה רוטמן: דווקא משהו שהמועד לביצוע היה בתחילת התקופה, עקרונית היית אמור להיות מוכן אליו קודם

שמחה רוטמן:  זה התעכב, דחית ולא הגשת אבל יש לך עכשיו שבועיים לעשות את הדברים

גור בליי: אני אחדד

גור בליי:  תקופת הדחייה תחול רק קדימה

גור בליי:  אם אתם מביאים לוועדה לאישור הארכה של תקופת הדחייה ב-31 בדצמבר, אז מי שהחודשיים שלו כבר הסתיימו והוא היה צריך לממש – האזרח או הרשות - - -     

אביטל שטרנברג: זה לא יחול צופה פני עתיד?      

גור בליי: זה מה שאני מוודא

גור בליי:  נגיד שהוא הגיע ל-15 בדצמבר

גור בליי:  הוא היה צריך להיות ב-15 בדצמבר

גור בליי:  מתאספים לכם כאלה ב-15 דצמבר, 16, 17 ו-18 והם לא הספיקו

גור בליי:  ב-31 בדצמבר תאריכו להם רטרואקטיבית? זה נשמע מאוד בעייתי

אביטל שטרנברג: זה מה שאנחנו עושים עכשיו

גור בליי: זו השאלה

גור בליי:  אני חושב שצריך לחדד את הדבר הזה

נטע דוברין: אם נגיע למצב שכרגע אנחנו לא יודעים, שמהלך העניינים ישתנה ואנחנו נגיע למצב שאין אפשרות לעמוד במה שאנחנו מקווים כרגע שיהיה אפשרי, זה אומר תקופת דחייה של חודשיים – אז יכול להיות שיהיה צורך גם לעשות את זה גם רטרו

נטע דוברין:  אם באמת יהיו נסיבות כאלה שתקופת הדחייה של חודשיים תסתבר כלא מספיקה בגלל נסיבות אובייקטיביות

גור בליי: אבל נגיד הגעת ל-10 בדצמבר

גור בליי:  נגיד שיש לך מועד שהיה 10 באוקטובר והגעת ל-9 בדצמבר

גור בליי:  לא הגיוני שתחכי עכשיו שבועיים וב-27 תגידי שבעצם לא עמדת ב-10

גור בליי:  את אמורה ב-9 להגיד שאת לא עומדת ב-10

נטע דוברין: כן, אבל אם אני אדע ב-9 שאני לא עומדת ב-10, אני לא אצליח עד ה-10 להביא לכאן איזשהו צו

ניצן רוזנברג: צריך אולי מראש

נטע דוברין: העניין הוא שמהלך העניינים הוא בלתי צפוי

נטע דוברין:  כל זמן שאנחנו עוברים למצב שהוא יותר ויותר שגרתי, באמת העתיד הוא יותר צפוי ויותר קל להתמודד איתו

נטע דוברין:  אבל אם הדברים השתנו, זה לא יהיה

שרה גולד: אנחנו נעשה מאמץ ב-7 לדצמבר להעריך את הצרכים אבל יכול להיות שפתאום יהיו איזשהן התפתחויות בלתי צפויות

גור בליי: זה לא דבר פשוט הדבר הזה

אביטל שטרנברג: אם יהיו נסיבות ייחודיות ב-20 בדצמבר

אביטל שטרנברג:  אנחנו ב-10 חשבנו שאנחנו מסודרים ולא צריכים אבל ב-20 קרה משהו

גור בליי: כל מה שכלפי העתיד, זה בסדר

גור בליי:  כל מה שהיה צריך לקרות בין ה-10 ל-20, כבר קרה

גור בליי:  את לא אמורה ב-20 להגיד שלא עמדת ב-10 בדצמבר ועכשיו את תיקחי עוד חודשיים

שמחה רוטמן: זה בדיוק מה שאתה עושה עכשיו

שמחה רוטמן:  תסמיך אותם בחוק לעשות את זה

שמחה רוטמן:  אני מסמיך כדי לייצר רצף

שמחה רוטמן:  תקשיבו, בסופו של דבר הרי הכלל הוא – וזו בעיה ידועה של רשויות שלטוניות - כמו הקטר הכחול שיכול אבל בסוף מגלה שהוא לא יכול או שמגלה שהוא כן יכול ואז זה מצוין

שמחה רוטמן:  מצד אחד אנחנו לא רוצים לייצר להן תמריץ מראש להכריז כניעה ולהרים דגל לבן

שמחה רוטמן:  אנחנו כן רוצים שהם ינסו

ניצן רוזנברג: זה בעיניים של הרשות אבל לאזרח זה יוצר דבר כזה

שמחה רוטמן: אבל לאזרח אין בעיה

שמחה רוטמן:  הוא מקבל הארכה בכל התקופה השנייה

שמחה רוטמן:  בתקופה של האזרח לא נגעתי

ניצן רוזנברג: האזרח מחכה להחלטה של הרשות

שמחה רוטמן: אני מבין שהוא מחכה אבל לרשות הגיעו והצטבר לה בק-לוג מה-7 בדצמבר והיא לא ידעה כמה בק-לוג הצטבר אל מול הפניות החדשות שיש לה

שמחה רוטמן:  היא פתאום קיבלה המון פניות

שמחה רוטמן:  רישיונות לנשק זאת דוגמה טובה כי הם באמת מקבלים המון פניות

שמחה רוטמן:  יש גם בק-לוג וגם פניות חדשות

שמחה רוטמן:  קיבלו המון פניות

שמחה רוטמן:  אמרו שננסה

שמחה רוטמן:  נגדיל כוח אדם, נפתח, נעשה, נגייס מתנדבים, לא רוצים כרגע להודיע שהם לא עומדים בזה

שמחה רוטמן:  מנסים

אביטל שטרנברג: יכולים להיות כמה ימי גמגום שאתה לא מבין שאתה צריך את זה

שמחה רוטמן: אז אני רואה אנשים קורסים, לא ישנים, לא מצליחים לעמוד בזה ואנשים לא מקבלים את התשובות

שמחה רוטמן:  אני אומר שיש לי שתי אפשרויות

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם אם אני רוצה שרשויות כבר עכשיו יתקשרו אלי ויבקשו שאוסיף אותם עכשיו לתוספת השנייה כדי שזה יחול עליהן, או שאני אומר להן שינסו לעמוד בזה, תחזרו לשגרה כמיטב היכולת, מקסימום תגלו תוך שבוע-שבועיים שהם לא עומדים בזה, תנו לעצמכם את הארכה

שמחה רוטמן:  אין בדבר הזה כדי למנוע מכם – זה הסעיף של המהירות הראויה, סעיף 20 – אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מחובתה של רשות ציבורית לפעול במהירות הראויה בהתאם לנסיבות העניין, תנסו ותיקחו את הסיכון שיעתרו נגדכם כי אתם עושים החלטה בתוך המועד

שמחה רוטמן:  סליחה, זאת בדיחה

שמחה רוטמן:  אני אומר שתנסו ואם לא תצליחו, אני נותן לכם

שמחה רוטמן:  אני מעדיף שבתוך התקופה תבואו ותגידו לא עמדתי בזה, מאשר שמראש תגידו אני לא אעמוד בזה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה איזון נכון

שמחה רוטמן:  אני מסמיך אותם לעשות את זה

שמחה רוטמן:  אני מסמיך אותם בחקיקה לעשות את זה

שמחה רוטמן:  זה לא שהם עושים את זה ביוזמתם

גור בליי: הם צריכים לבוא בצו באישור ועדה

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  לא צריך באישור הוועדה

שמחה רוטמן:  זה לא צו באישור הוועדה

גור בליי: הדחייה

גור בליי:  לא על האופט-אין

שמחה רוטמן: לכאורה זה נכון גם על האופט-אין

שרה גולד: התקופה הקובעת היא יחסית משהו שפשוט יהיה תלוי בנסיבות

גור בליי: התקופה הקובעת, זה קל יותר

גור בליי:  לכן אני לא מדבר על התקופה הקובעת

גור בליי:  אני מדבר על תקופת הדחייה

גור בליי:  זה משהו אחר

שמחה רוטמן: אתה רוצה שהוא לא יעשה את זה רטרו?     

שרה גולד: השאלה אם זה משהו שצריך להתייחס אליו בחקיקה או שאנחנו יכולים להתייחס לעקרונות הכלליים שלא עושים חוקים באופן רטרואקטיבי אלא אם כן יש נסיבות חריגות

שמחה רוטמן: הוא צריך אישור ועדה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהוא יבוא אלי ויגיד לי שהוא מאריך את זה

שמחה רוטמן:  מאחר וזה באישור ועדה, אני פחות דואג לתקופת הדחייה

שמחה רוטמן:  הוא יבוא ויציע לי גורף

שמחה רוטמן:  אני אגיד לו שהוא לא צריך גורף אלא אתה צריך את זה בשביל שלושה משרדים, קח את זה לשלושה משרדים ועזוב אותי

שמחה רוטמן:  מאחר וזה באישור ועדה, זה גם לא בשיקול דעתו

גור בליי: כאן נוצרת איזושהי ציפייה אצל האזרח

גור בליי:  כלומר, לכאורה אתה יכול לבוא ולהגיד לו שאם אתה לא עומד, אז תאריך את התקופה הקובעת ואז בעוד דברים תוכל לקבל דחייה

גור בליי:  כלומר, תקל במקומות אחרים

גור בליי:  אבל כאן יש סיטואציה בה אזרח שאתה לא רוצה שיפרסמו לו באופן ברור ונגיש - - -     

שמחה רוטמן: לא, אבל להפך

שמחה רוטמן:  אני רוצה שיפרסמו באופן לא ברור ולא נגיש

שמחה רוטמן:  זה נאמר בהומור

שמחה רוטמן:  אני רוצה שגור ישלח לאנשים באופן פרטני את סעיף 4

גור בליי: הוא כבר פנה לרשות

גור בליי:  הוא כבר יודע

גור בליי:  הוא כבר בדק אם כן תוספת או לא תוספת

שמחה רוטמן: שים לב שכאשר הוא מאריך את תקופת הדחייה, הוא מאריך את תקופת הדחייה גם לאזרחים

שמחה רוטמן:  יש כאן שטר ושוברו בצידו

שמחה רוטמן:  הוא לא רק נותן לרשות

שמחה רוטמן:  בניגוד לתוספת השנייה שהוא נותן רק לעצמו כביכול ולא מצ'פר את האזרח על הדרך, למרות שלאזרח בכל מקרה יש חודשיים, כאן הוא נותן

גור בליי: לא בהכרח

גור בליי:  אגב, זה דרך כלל עניינים מסוימים

גור בליי:  זה יכול להיות לכל מיני כיוונים

שמחה רוטמן: אני חושב שזה אפקט מצנן די משמעותי שהוא מתכוון לדחייה ובלבד שלא יהיה מצב שהוא נותן לרשות ולא נותן לאזרח

שמחה רוטמן:  אפשר להגיד את זה על סעיף 2 ולא על סעיף 5

שרה גולד: לא הבנתי

שרה גולד:  תקופת הדחייה יכולה להיות מוארכת ואז היא מוארכת לכולם

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אני אומר שהוא לא יכול להחריג את סעיף 5

שמחה רוטמן:  הוא לא יכול להאריך לרשויות ולא להאריך לאזרח

שרה גולד: אי אפשר להגיד שתקופת הדחייה מוארכת

שמחה רוטמן: כן אפשר

שמחה רוטמן:  אין לי בעיה להבהיר

קריאה: הרעיון של הוודאות

קריאה:  מכאן ולהבא, איזושהי ודאות

שמחה רוטמן: אני מבין אבל אני אומר שמאחר וזה באישור ועדה, אנחנו יכולים כבר עכשיו להגיד שאנחנו לא הולכים לתת את זה

שמחה רוטמן:  אם אנחנו ניתן את זה, זה באמת יהיה בנסיבות שמצדיקות את זה

שמחה רוטמן:  השאלה אם בנסיבות שמצדיקות את זה אני אעשה את זה בחקיקה חדשה בשלוש קריאות או באמצעות צו באישור ועדה

שמחה רוטמן:  זו השאלה

שמחה רוטמן:  שר המשפטים יודע שאנחנו לא ניתן לו את זה, באישור ראש הממשלה ובאישור הוועדה אלא במקרים שבאמת זה מוצדק

נטע דוברין: כמובן שככל שהליך האישורים הוא ארוך יותר ויותר רב שלבי, כך העולה סיכוי שיהיה צורך ברטרו

גור בליי: השאלה עד מתי אתה נותן את הדבר הזה

גור בליי:  אם אתה הולך לכיוון הזה, גם כאן צריך איכשהו לתחום את הדבר הזה

גור בליי:  לא יכול להיות שחודש אחרי שכבר נגמרה תקופת הדחייה, רק אז ידונו בתקופת דחייה נוספת

שרה גולד: בכל מקרה צו שמוחל באופן רטרואקטיבי , זה רק בנסיבות מאוד חריגות

שמחה רוטמן: אתם צריכים כאן חודשיים או שאפשר להוריד את זה לחודש?     

שרה גולד: לתקופות נוספות שסך הכול לא יעלו על חודשיים

שרה גולד:  זה לשיקולכם

שרה גולד:  זה יכול להיות חודש ואחר כך נראה אם זה חודש

שמחה רוטמן: מאחר וזה באישור ועדה, מבחינתי זה בסדר

שמחה רוטמן:  אני חי עם זה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לגעת בזה

שמחה רוטמן:  יש לי אמונה די ברורה שהם לא יעשו את זה כי המחיר של זה מאוד משמעותי, כולל הארכה של תקופת דחייה לאזרחים, שזה משמעותי מאוד

שמחה רוטמן:  זה מסבך את כולם

שמחה רוטמן:  את חושבת אחרת ממני?     

נטע דוברין: לא

נטע דוברין:  אני בעיקר מקווה שלא נזדקק לזה והדיון יהיה תיאורטי

שמחה רוטמן: ברור

שמחה רוטמן:  דיברנו על סעיפים 17 ו-18

שמחה רוטמן:  נראה לי שלא נצליח לצלול עכשיו לסעיפים האחרים ונעשה את זה או מחר או ביום חמישי למרות שכרגע לא נראה לי שזה יהיה מחר

שמחה רוטמן:  אולי נקרא את שאר הסעיפים הכלליים

שמחה רוטמן:  סעיף 19 הוא תכנון בנייה והוא לא רלוונטי

שמחה רוטמן:  סעיף 20 מדבר על המהירות הראויה ונראה לי שהוא סעיף כללי שרלוונטי לנו לחלק הכללי

גור בליי: 20

גור בליי: 	אין בהוראות חוק זה כדי לגרוע מחובתה של רשות ציבורית לפעול במהירות הראויה	בהתאם לנסיבות העניין

שמחה רוטמן: שימו לב שלא כתוב תוך זמן סביר

שמחה רוטמן:  כל הכבוד

שמחה רוטמן:  מעריך את זה מאוד

אביטל שטרנברג: חוק הפרשנות

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אפשר להסתדר גם בלי סבירות

גור בליי: השאלה אם לא להוסיף – לא הפצנו את זה כי דילגנו – איזושהי אמירה שהיא צריכה לפעול ככל יכולתה לעמוד בתקופה או במועד

אביטל שטרנברג: למה להוסיף על הוראת חוק הפרשנות?     

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  זה בסדר גמור

שמחה רוטמן:       שמירת דינים זה גם כללי

גור בליי: כאן נצטרך לעשות שינויים - דיברנו על זה אתמול - לגבי התשלומים, לעשות קצת התאמות ולהבהיר בסעיף 21 לגבי כל החוקים שדחו תשלומים וכן הלאה

שרה גולד: רצינו להוסיף "או מהוראות חיקוקים אחרים שעניינם בדחיית מועדים או בהארכת תקופות"

שמחה רוטמן: אמרתי שהוראות חוק זה לא יחולו על מועדים שנקבעו בחקיקה, גם צופה פני עתיד ולא צופה פני עבר

שמחה רוטמן:  המועדים שנקבעו בחקיקה ולא רק מצב החירום

שרה גולד: ברישה של סעיף 22

גור בליי: סעיף 22 גם יעבור איזשהו תיקון

גור בליי:  כלומר, הכוונה כאן היא ברורה אבל דיברנו עם מיכל רשף מייעוץ וחקיקה

גור בליי:      22

גור בליי: 	הוראות חוק זה לא יחולו על תקופות או מועדים שחל לגביהם חיקוק שנקבע במהלך התקופה הקובעת הראשונה והשנייה למעט חיקוק המנוי בתוספת החמישית

גור בליי:      כרגע היא ריקה

שרה גולד: כרגע אין כלום

שרה גולד:  המחשבה הייתה שכרגע מתחילת המלחמה כל החיקוקים שעברו בכנסת היו חיקוקים שנוגעים למלחמה

שמחה רוטמן: חוץ ממה שהיה אתמול

שמחה רוטמן:  פסיקת ריבית והצמדה

שמחה רוטמן:  הוא ייכנס לתוקף בעוד חצי שנה

שמחה רוטמן:  זה לא כל כך משנה

שרה גולד: המחשבה היא שאם אנחנו ניכנס לשגרת חירום ויהיו חיקוקים שהם לא קשורים - - -     

שמחה רוטמן: אז מראש יוסיפו אותם לתוספת החמישית

גור בליי: כרגע כל חוק חירום הוא מחוץ לזה

שמחה רוטמן: כרגע כל החוקים שאת מחוקקת בתקופה הזאת הם חוקי חירום

שמחה רוטמן:  אם אני עכשיו אפשיר את חוק זכויות נפגעי עבירה ונחיל עליו דין רציפות ויהיו בו מועדים ונרצה שהמועדים יידחו, את תוסיפי לתיקון תיקון עקיף בסוף החקיקה ותוסיפי אותו לתוספת החמישית כדי שהחקיקה הרגילה – לא חקיקת החירום – שתחוקקי בעת הזאת - - -     

ניצן רוזנברג: מבחינת החקיקה, אנחנו פחות מכירים את המודל הזה

ניצן רוזנברג:  בדרך כלל אצלנו כאשר הכנסת מחוקקת את החוק הבא, אז היא נדרשת לשאלה אם היא רוצה לתקן את החוק הזה או לא

שרה גולד: יש הצעה של הנוסח אצלנו למקרה שיהיו בהמשך חיקוקים רלוונטיים

שמחה רוטמן: נכון שזה חדש אבל במקביל אנחנו מנהלים חקיקה בהרבה מאוד ועדות ולכן לא כולם יכירו וידעו ומחר יעלו חמישה חוקים חדשים שאנחנו לא יודעים עליהם

ניצן רוזנברג: המשך סעיף 22

ניצן רוזנברג:      וכן על תקופות המועדים שחל לגביהם חיקוק כמפורט להלן

ניצן רוזנברג: תקנות בית הדין לעבודה, סדרי דין במצב חירום מיוחד, התשנ"ה-1991

ניצן רוזנברג: תקנות הדיינים, סדרי דין בבתי הדין הרבניים בעת מצב חירום מיוחד (הוראת שעה), התשפ"ג-2023

ניצן רוזנברג: תקנות הקאדים, סדרי דין בבתי הדין השרעים במצב חירום מיוחד, התש"פ-2020

ניצן רוזנברג:      אתם רוצים להסביר את הקונספט? הניסוח כאן הוא קצת מבלבל

שרה גולד: בהמשך לשיח שהיה לנו אתכם, חשבנו שאולי נקבעו לגביהם הוראות

שרה גולד:  ככלל המחשבה הייתה שכל ההליכים שמתנהלים בפני בתי משפט, בתי דין לסוגיהם, שהם לא בתי דין מינהליים, בתי דין שהם עם סמכויות שיפוטיות, לגביהם יש תקנות קונקרטיות

שרה גולד:  למשל לבתי משפט ולשכות הוצאה לפועל, יש תקופה שתלויה בהודעה של שר המשפטים שהיא לא באה במניין

שרה גולד:  אנחנו לא נוגעים בכל הליך שיפוטי שמתנהל בפני בית המשפט, בית דין לעבודה וכדומה

שרה גולד:      התעוררה השאלה מצד הייעוץ המשפטי של הוועדה האם במקרה שלמשל הודעת שר המשפטים לא תוארך, האם זה אומר שכבר לא חלות הוראות לפי החיקוקים האלה ולכן החוק חל

שרה גולד:  הכוונה שלנו כמובן לא הייתה להחיל את זה על מועדים שקבועים לגביה בתי המשפט גם אם הודעת שר המשפטים לא תוארך

שרה גולד:  לכן אנחנו מציעים אולי אפשר לקבוע שנקבעו לגביהם הוראות בחיקוק המפורט להלן

שרה גולד:  אז זה יהיה יותר כללי

ניצן רוזנברג: לכן בכוונה לא הפניתם לחוק בתי המשפט, לכל החיקוקים שעוסקים בהוראות?     

שרה גולד: כל חיקוק שקבוע במועד שחוסה תחת התקנות הלאה, מבחינתנו הוא יוצא מהסיפור

שרה גולד:  אנחנו לא מאריכים אותו

שרה גולד:  אנחנו רק במישור המינהלי ולא במישור השיפוטי

ניצן רוזנברג: אבל זה גם הוראה שהיא בחוק בתי המשפט שהחיקוקים האלה מתייחסים אל המועד שקבוע בה?     

שרה גולד: אם למשל יש הוראה בתקנות סדר הדין האזרחי שצריך להגיש כתב הגנה בתוך איקס ימים, לפי תקנות בתי המשפט יכול להיות שזה יוארך כי יש פגרה בעקבות מצב החירום

שרה גולד:  אנחנו לא מאריכים הוראה כזו

שרה גולד:  יש הרבה מאוד חיקוקים שעוסקים בעניינים האלה

ניצן רוזנברג: אם זה ברור בעיניכם שזה אומר שכל המועדים שקשורים להתנהלות של בתי המשפט, זאת הכוונה שלכם בסעיף הזה, אז אנחנו עוד נחשוב על הנוסח אבל רק שזה יהיה ברור לפרוטוקול

שרה גולד: כן

שרה גולד:  כמובן

שרה גולד:  כל מה שקשור להליך שמתנהל בבתי המשפט, אנחנו לא מתכוונים להתייחס

שמחה רוטמן: סעיף 23

ניצן רוזנברג: 23

ניצן רוזנברג: 	שינוי התוספת     

ניצן רוזנברג: שר המשפטים רשאי בצו לשנות את התוספת השלישית בהסכמת השר הממונה על החיקוק שמכוחו מוקם או מוסמך בית הדין המינהלי

ניצן רוזנברג:      מה שכתוב כאן בפסקה (ג) נמחק ויהיה כאן הסעיף שדיברנו על התוספת החדשה שנכניס של איך מפעילים אותה

שמחה רוטמן: רבותיי, אנחנו סיימנו את הדיון בנושא זה להיום

שמחה רוטמן:  נודיע בהקדם על מועד הדיון הבא

שמחה רוטמן:  אני מניח שזה יהיה או מחר אחרי המליאה או ביום חמישי או ביום ראשון, במטרה להביא את החוק הזה לחקיקה ביום שני

שמחה רוטמן:  זו המטרה שלי

משה סולומון: אני מצטערת, זה יוצא דברי סיכום

משה סולומון:  פשוט עניין התוספות

משה סולומון:  התוספת השנייה הופכת להיות תוספת שבה כל רשות מכניסה האופט-אין שלה

משה סולומון:  צריך לתקן

ניצן רוזנברג: נעשה סדר בדברים

שמחה רוטמן: זאת תהיה תוספת אחרת

ניצן רוזנברג: התוספת השלישית

ניצן רוזנברג:  הקראנו כבר קודם את הסעיף

ניצן רוזנברג:  זה יהיה סעיף 23(ג)

שמחה רוטמן: תודה רבה לכולם

שמחה רוטמן:  אנחנו נודיע על מועד הדיון הבא

שמחה רוטמן:  כרגע מבחינתי זו המטרה ונודיע על הדיון על הפרקים שעוסקים בחברות ציבוריות

שמחה רוטמן:  אני מעריך שזה יהיה מחר או ביום חמישי

שמחה רוטמן:      תודה רבה לכולם

שמחה רוטמן:  הישיבה נעולה