ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 169, 2023-11-13 00:00

שמחה רוטמן: 	בוקר טוב, היום כ"ט בחשון התשפ"ד

שמחה רוטמן:  אנחנו היום עוסקים בהצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (החלטות מינהליות ופעולות כלפי רשות ציבורית, אומנה לילדים, תקופות כהונה, תאגידים, בתי דין מינהליים ותכנון ובנייה), התשפ"ד-2023, בהכנה לקריאה שנייה ושלישית

שמחה רוטמן:  זו הצעת חוק שכאשר היא הוצגה במליאה, פרק הזמן שלקח לקרוא את שמה לקח יותר מאשר פרק הזמן שלקח להציג אותה

שמחה רוטמן:  מי יציג את הצעת החוק מטעם הממשלה?     

אביטל שטרנברג: אדוני היושב ראש וחברי הוועדה, בעקבות מתקפת הטרור הרצחנית שהתרחשה ביום 7 באוקטובר הכריז שר הביטחון על מצב מיוחד בעורף

אביטל שטרנברג:  צה"ל החל בגיוס מילואים נרחב של למעלה מ-300,000 חיילות וחיילי מילואים, תושבי עוטף עזה ואזורים נוספים במדינה פונו מבתיהם, ומערכת החינוך הושבתה בראשית הלחימה ועד לעת הזאת הזו היא פועלת במתכונת חלקית בחלק מאזורי הארץ

אביטל שטרנברג:  המציאות המתוארת מקשה עד מאוד על קיום שגרת עבודה רגילה, הן במגזר הציבורי והן במגזר הפרטי

אביטל שטרנברג:  על מנת לתת מענה לקשיים אלה, משרד המשפטים קידם בשבועות האחרונים מספר דברי חקיקה שתכליתם הארכת מועדים בהיבטים שונים ומגוונים של החיים הפרטיים והציבוריים

אביטל שטרנברג:  מדובר במארג חקיקה אשר נדון בתקופה האחרונה בכנסת, ונועד לאפשר הארכת תקופות ומועדים בתחומים שונים על רקע השלכותיה של מלחמת חרבות ברזל

אביטל שטרנברג:  חוק דחיית מועדים (הוראת שעה - חרבות ברזל) (חוזה, פסק דין או תשלום לרשות) נועד לדחות מועדים שונים בעולם המשפט האזרחי וממוקד באוכלוסיות זכאיות בלבד כהגדרתן שם, בין היתר במשרתי כוחות הביטחון, בנעדרים וחטופים, במפונים מיישובי העוטף וכיוצא באלה

אביטל שטרנברג:  חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (אישורים רגולטוריים, עיצומים כספיים ובדיקות מתקני גז)  עוסק בהארכת תוקפם של אישורים רגולטורים, בדחיית מועדים בתחום העיצומים הכספיים ומה שנוגע לבדיקות מתקני גז

אביטל שטרנברג:        הצעת החוק הנוכחית נועדה להתמודד עם הקשיים עמם מתמודד הציבור ומתמודדות הרשויות בכל הקשור לעמידה בלוחות זמנים קשיחים וקבועים בחיקוקים שונים – חוקים, תקנות, חוקי עזר עירוניים - ואשר לעיתים אף אינם ניתנים להארכה, זאת לנוכח העובדה שרבים מהציבור, ובכללם גם עובדי המדינה, מצויים בשירות מילואים ומשרדי הממשלה עצמם ממוקדים בעשייה הקשורה למערכה הצבאית ולמאמצי השיקום

אביטל שטרנברג:  סעיף 20, למשל, בחוק הבטחת הכנסה קובע כי אדם המקבל גמלת הבטחת הכנסה יודיע לביטוח הלאומי על כל שינוי שחל במצבו המשפחתי ובהכנסותיו, זאת בתוך 30 ימים

אביטל שטרנברג:  כמו כן, סעיף 46ב1(א) בפקודת המסילות מאפשר לאדם שהוטל עליו חיוב מוגדל בשל נסיעה ברכבת הקלה ללא כרטיס, להגיש השגה לבעל היתר הפעלה בתוך 30 ימים מיום קבלת דרישת קבלת התשלום

אביטל שטרנברג:  ביחס לרשויות הציבוריות ניתן להצביע, למשל, על סעיף 10 לחוק עקרונות האסדרה בו נקבע כי מליאת רשות האסדרה  תקיים ישיבה מיוחדת אם דרשו זאת שניים מחבריה בתוך שבעה ימים מיום הדרישה, וכן על סעיף 20(ב) לחוק התחרות הכלכלית אשר קובע כי הממונה על התחרות יודיע לחברות המבקשות להתמזג מה היא עמדתו ביחס לבקשתן בתוך 30 ימים מיום שהתקבלה הודעה על כוונת המיזוג, כאשר אי מתן הודעה במועד ייחשב כהסכמה מצד הממונה למיזוג כאמור

אביטל שטרנברג:       הצעת החוק שנציג בפניכם היום מבקשת להאריך תקופות ומועדים הקבועים בחקיקה ועוסקים בעיקרו של דבר במערכת היחסים שבין הפרט ובין הרשויות הציבוריות, תוך ניסיון לאזן בין הקשיים הנובעים מהמצב ובין הצורך להבטיח ככל הניתן המשך מתן שירות לציבור גם בתקופה הנוכחית

אביטל שטרנברג:  הצעת החוק בה נדון היום מייצרת הסדר שיעורי רחב יותר מהחיקוקים שדיברתי עליהם קודם ובגדרה אנחנו מציעים להאריך תקופות ולדחות מועדים הקבועים בחיקוק הן לביצוע פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית והן למתן החלטה מינהלית או לביצוע פעולה מינהלית על ידי רשויות ציבוריות

אביטל שטרנברג:       הצעת החוק גובשה לאחר שיח ושיג ממושך עם משרדי הממשלה ויחידות הסמך ואף עברה לא מעט שינויים בעקבות הערות הציבור שהתקבלו, הכל מתוך שאיפה להקל על הציבור ועל רשויות ציבוריות בשעה קשה זו, על המגבלות והמורכבות הכרוכות בה, ולצד זאת לאפשר הגנה מרבית על זכויות הפרט ועל אינטרסים ציבוריים חשובים, תוך הבטחת מתן שירותים חיוניים גם בתקופה זו

אביטל שטרנברג:  לשם כך, לדוגמה, הפרק הכללי של הצעת החוק איננו חל על החלטות ופעולות מינהליות הנוגעות למעצר, למשמורת או לכליאה, לכן נציע שלא להחילו על דיווחים או מידע שנדרשת רשות ציבורית להעביר לרשות אחרת, כגון לוועדה מוועדות הכנסת לצורכי בקרה ופיקוח על פעילותה המינהלית

אביטל שטרנברג:  מוצע הסדר מצומצם במיוחד בכל הנוגע לתקופות הקבועות בחוק חופש המידע לאור חשיבותה החוקתית של הזכות לחופש מידע בכל עת ובפרט בתקופת חירום

אביטל שטרנברג:  עוד נבקש לעגן בהצעת החוק את חובתן של הרשויות הציבוריות לפעול במהירות ראויה ולהימנע ממיצוי מלוא תקופת הדחייה העומדת לרשותן לפי ההצעה, וזאת ככל שיש באפשרותן לפעול במועד מוקדם יותר

אביטל שטרנברג:  אציין כי לבד מהפרק הכללי שתואר לעיל, הצעת החוק כוללת פרקים נוספים העוסקים בהארכת תקופות ודחיית מועדים במגוון היבטים הנוגעים לפעילותן של רשויות ציבוריות, של בתי הדין המינהליים ושל תאגידים מסוגים שונים, לרבות בנושא המינויים כפי שנפרט בהרחבה בהמשך

אביטל שטרנברג:  כל פרק ופרק בהצעת החוק כולל הסדר ייעודי לצרכים הייחודים המתעוררים בתחום הנדון בו, תוך איזון כאמור בין זכויות הפרט והאינטרס הציבורי לבין צורכי השעה הנובעים ממצב החירום המיוחד

אביטל שטרנברג:  חלק מהפרקים שנכללו במקור בהצעת החוק הועברו לדיון בוועדות אחרות בכנסת - הפרק העוסק בתכנון ובנייה נדון בוועדת הפנים והפרק העוסק באומנה נדון בוועדת הרווחה

אביטל שטרנברג:       אנו סבורים כי הצעת החוק מבטאת איזון זעיר בין צורכי הציבור, בפרט בתקופה זו, לבין הקשיים שעמן מתמודדות רשויות ציבוריות

אביטל שטרנברג:  עם זאת, כתמיד, הצעת החוק הממשלתית היא נקודת הפתיחה של השיח בין הכנסת לבין הממשלה וגורמים נוספים

אביטל שטרנברג:  במסגרת זו, נשמח להרחיב בנוגע להוראותיה של ההצעה ולדון בהשגותיה של הכנסת ככל שתהיינה בנוגע אליה

אביטל שטרנברג:  לשם כך נמצאים איתנו כאן היום נציגיהם של משרדי הממשלה השונים ורשויות ציבוריות אחרות אשר יוכלו להציג בפניכם את פעילותם בחודש האחרון, את הקשיים שאיתם התמודדו ועוד צפויים להם, כמו גם את צורכיהם בתקופה הזאת, ולהמחיש את הצורך בהצעת החוק

שמחה רוטמן: תודה רבה, עורכת הדין שטרנברג

שמחה רוטמן:  לפני שנשמע את היועץ המשפטי לוועדה ואת האורחים השונים, יש לי שאלות כלליות לגבי ההסדר שבחוק

שמחה רוטמן:  יש לנו את סעיף 1, את סעיף ההגדרות, שהוא לא סעיף שקובע הסדרים מהותיים

שמחה רוטמן:  סעיף 2 מדבר על כלל ההחלטות המינהליות והפעולות כלפי הרשות הציבורית, שזה,  אם אני מבין נכון, גם בין האזרח לבין הרשות וגם בין הרשות לבין האזרח

שמחה רוטמן:  יש את הסעיף הכולל שקובע את הכלל הרחב, כאשר יש לו חריגים

שמחה רוטמן:  פרק ד' עוסק בתקופת כהונה בשירות הציבורי ובגופים הציבוריים, תאגידים, חברות וכדומה, ואז יש הסדרים פרטניים לכל אחד מהדברים האלה

שמחה רוטמן:  יש רשימה ארוכה של החרגות

שמחה רוטמן:  האם לאור העובדה שהרשימה של ההחרגות מאוד מאוד ארוכה, למשל 143 פריטים בתוספת השנייה ו-20 פריטים בתוספת השלישית, לא עדיף שהכלל יהיה שאין דחייה וכשיש צורך - דוחים

שמחה רוטמן:  אולי עדיף לשנות את הכלל בצורה הזאת במקום לייצר את הפטור הגורף

שרה גולד: התוספות אכן כוללות הרבה מאוד פריטים, אבל התפיסה שלנו, ואני אשמח שניתן למשרדים להציג את ההיבטים שנוגעים אליהם, היא שהצעת החוק בסופו של דבר כוללת הסדר רחב שמתייחס למועדים שקבועים בכל חיקוק הנוגע לפעילות של כל הרשויות הציבוריות

שרה גולד:  הפיכת המנגנון תייצר תוספות הרבה יותר ארוכות ותקשה גם על המשרדים לעשות סקירה של הפעילות שלהם והחיקוקים

שרה גולד:  יש משרדים שיש להם עשרות חוקים שנוגעים לפעילות שלהם, שכוללים מועדים כאלה ואחרים, כאשר חלק מהחוקים מתייחסים לפעילות השוטפת, חלקם מתייחסים לעניינים יותר איזוטריים שיכולים להתעורר אחת לחודש, אחת לזמן מסוים

שרה גולד:  גם האיסוף של הפרטים למנגנון האופט-אאוט, כלומר כחריגים, הייתה מלאכה מורכבת עבור המשרדים ועבורנו, לכן חשבנו שהיפוך המנגנון ייצר עבודה עוד יותר מורכבת, יגרום למשרדים להשקיע זמן רב מאוד באיסוף הפריטים, אולי גם לפספס דברים

שרה גולד:  אנחנו חושבים שהמנגנון הזה יותר יעיל בתקופה כזאת לאור הדחיפות שבהסדר

שרה גולד:  אני אשמח שניתן למשרדים שרוצים להתייחס להציג את זה מנקודת המבט שלהם, את מה שהם מכירים מהחיקוקים שלהם

שמחה רוטמן: לחוק הזה יש צד צופה פני עבר וצד צופה פני עתיד

שמחה רוטמן:  אנחנו מחוקקים פה גם רטרו

שמחה רוטמן:  אנחנו פוגעים בזכות המינהלית שעומדת לאזרח מול הרשות, בין אם מדובר בקבלת מידע או בקבלת התייחסות

שמחה רוטמן:  אני יכול להבין שיש כמה דברים שהם רוחביים שצריך להחיל אותם קומפלט, כמו החוק לתיקון סדרי מינהל (החלטות והנמקות) שבמקורו קבע איזו תקופה ועכשיו לאור הנסיבות צריך לתת קצת יותר זמן

שמחה רוטמן:  אני מדבר על הפגיעה שאנחנו מייצרים בהינתן העובדה שזה כולל את הרטרו

שמחה רוטמן:  נניח שיש איזו שהיא פעולה שמשרד לא עשה

שמחה רוטמן:  מתי המשרד מתעורר? הוא מתעורר כשמישהו צועק, כשמישהו מתלונן

שמחה רוטמן:  הבן אדם רץ ומגיש עתירה

שמחה רוטמן:  את אותו רטרו שאנחנו עושים לו היום ונעשה בעתיד על ידי כך שיבוא השר, יתקן את התוספת בצו

שמחה רוטמן:   יש  מקרה של אזרח שפתאום מקבל איזה שהוא מכתב, כאשר שום דבר בשיקול הדעת של רשות מינהלית לא מונע ממנה לתת ארכה גורפת, וזה יכול להיות הנחיה, חוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן:  באותו מקרה יבוא השר, יוציא צו ויכניס לתוספת

שמחה רוטמן:  את אותו רטרו שאנחנו מייצרים בחקיקה הזאת עדיף לייצר פר מקרה

שמחה רוטמן:        זה קשור לדיונים שאנחנו מנהלים פה כל הזמן על תקנות שעות חירום אל מול חקיקת חירום

שמחה רוטמן:  אנחנו פה בחקיקת חירום

שמחה רוטמן:  אם הייתם מביאים חקיקה שכזאת בשבוע הראשון של המלחמה כשעוד אף אחד לא ידע מה קורה, כשאף אחד לא ידע כמה זמן, הייתי אומר, בסדר, יש מקום לחקיקה כזאת, אבל אנחנו עכשיו כבר חודש אחרי, יש הרבה אנשים שמחכים

שמחה רוטמן:  אחת הטענות הייתה שדווקא האזרחים המתינו זמן רב מידי, לפחות בחלק מהנושאים, לתגובת המערכת הממשלתית, בוודאי בשבוע-שבועיים הראשונים

שמחה רוטמן:  אז בסדר, כולם היו בהלם ולכן לקח זמן, אבל עכשיו יש מערכות, יש מנגנונים, יש משק לשעת חירום, רח"ל התחילה לעבוד יותר, כולם התחילו להיכנס לעולם של שגרת חירום

שמחה רוטמן:  למה לייצר את הכלל הכל כך גורף דווקא כשאנשים זקוקים לממשלה? את ההטבה לאזרח אני מוכן לחשוב על לחוקק באופן גורף, למרות שגם שם צריך לחשוב על איזו שהיא ועדת חריגים או צדדים שלישיים

שמחה רוטמן:  היו פה הרבה מאוד דברי חקיקה כדי שתהיה אפס בירוקרטיה במה שלא חייב

נועם דן: אני המצב חירום

נועם דן:  אני מתנצלת, לא באתי לעשות פרובוקציות, לא להיות צינית, לא להתנפל על אף אחד, ואני מוקסמת מהכותרת הזאת של הצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה - חרבות ברזל), אבל אני התקופות, אני המועדים שאי אפשר לדחות

נועם דן:  חרבות ברזל כרגע בתוך הנשמה שלי, של כולנו

נועם דן:  אני מקשיבה רוב קשב לפעילות של הוועדה שאני מכירה רק מהטלפון, מהטלוויזיה

נועם דן:  עורכת הדין שטרנברג, מה שהקראת נשמע כמו שיר, ואני לא צינית

נועם דן:  אנחנו מצב החירום המיוחד

נועם דן:  אולי צריך להאריך תקופות ולדחות החלטות, אבל יש חריגים, ואנחנו החריגים

נועם דן:       אני נועם דן מקיבוץ דן, בת למשפחת דן קלדרון

נועם דן:  יש לי חמש נשמות שכרגע נמצאות בדרום, כששתיים מתוכן רצוחות

נועם דן:  דודה שלי כרמלה בת 80, האחראית על המוזיאון של הקיבוץ, על החנות יד שנייה, ועכשיו היא לא אחראית על כלום, נמצאה מחובקת עם נויה בת ה-12, ילדה עם צרכים מיוחדים, שעכשיו אין לה צרכים של יום יום בכלל

נועם דן:  יש לנו שלוש נשמות שמשוועות לזה שזמן החירום הזה יישאר בתודעה

נועם דן:  העובדה שאני נמצאת עם דיסקט שרק ארבעתנו, המשפחות של החטופים והחטופות, נמצאים כאן איתו ועם החולצה הזאת, זאת תעודת עניות לכולנו

נועם דן:  כשאני חושבת על סהר בת ה-16 ועל ארז בן ה-12, ארז וסהר קלדרון, הם נמצאים בלי אבא שלהם

נועם דן:  גם אבא שלהם עופר קלדרון חטוף, אבל עופר נמצא במקום אחר

נועם דן:  אני בכוונה לא אומרת שבי, כי הם לא שבויים

נועם דן:  אם הם היו שבויים, היה להם איזה שהוא מנגנון של הצלב האדום, של מישהו

נועם דן:       כל הזמן מדברים איתנו על לעשות פרסונליזציה, כדי שתזכרו אותי, תחשבו על הילד הפרטי שלי, תחשבו על החורבן הפרטי של המשפחה שלי, אבל העובדה היא שלרוב הציבור היום אין את מספר הטלפון שלי, והוא 052-3262011

נועם דן:  אף אחד מחברי הכנסת, חוץ ממך היושב ראש, לא נמצא פה

נועם דן:  אני לא יודעת איפה האופוזיציה, אני לא יודעת איפה הקואליציה, אני לא יודעת למה אתם לא מתקשרים אלינו

נועם דן:  החטופים שילמו לכם כבר, הם שילמו את המסים למדינה

נועם דן:  לחטופים שיושבים כרגע חטופים במנהרות שאנחנו כרגע כותשים כבר ירד המס

נועם דן:  אנחנו כאן מתחננים ותובעים לדעת מה עשיתם היום עבורנו, כאשר ה"עבורנו" הזה הוא לגמרי כללי

נועם דן:  זו לא נועם דן שגרה ברח' רבי מאיר בירושלים

נועם דן:  אתם מדברים על דחיית מועדים? יש רק מועד אחד שאי אפשר לדחות אותו

נועם דן:  הילדים האלה נסדקים, הנשמה שלהם נסדקת, ויהיו חוקים שנצטרך להעביר כדי לטפל בהם, אבל כדי להעביר את החוקים האלה הם חייבים לחזור

נועם דן:  אני לא יודעת איך לא כל קבוצות הווטסאפ שלכם, איך לא כל התמונות, איך לא כל התודעה שלכם והמדיה שלכם תחת ההבנה שאנחנו זקוקים לרוח גבית

נועם דן:  זה לא שמאל ימין, וגם אף אחד לא רוצה להוריד את הממשלה הזאת, בי נשבעתי

נועם דן:  להיפך, אני רוצה לתת רוח גבית לכל הוועדות, לכל הנוכחות והנוכחים, לכל הח"כיות והח"כים, כדי להגיד: "אנחנו איתכם", כדי להשמיע קול בהיר שאומר: "אנחנו בעד עסקה"

נועם דן:  הכי קל זה הטף, זה מקווצ'ץ אותנו

נועם דן:  לאימא שלך אין את הפריווילגיה הזאת להיות הטף, היא בת 84

קריאה: נכון, אימא שלי בת 84, והיא נחטפה מנחל עוז בלי התרופות שלה לפני חמישה שבועות

קריאה:  אני מצטרף לדרישה של נועם – חייבת להיות עסקה עכשיו, אין להם זמן לחכות

קריאה:  אנחנו צריכים אתכם איתנו, כי זה לא רק מאבק שלנו

זוהר אביגדורי:   אשתו של אחי ואחיינית שלי בת ה-12 חטופות בעזה, נועם ושרון אביגדורי

זוהר אביגדורי:  אני משבח את משמר הכנסת ואת לשכת יושב ראש הכנסת שהזמינו אותנו היום והכניסה שלנו הייתה מאוד חלקה ומאוד מקבלת פנים, אבל זה בזכות ולא בחסד

זוהר אביגדורי:  אנחנו אזרחים במדינה הזאת

זוהר אביגדורי:  גם החטופים והחטופות הם אזרחים של המדינה הזאת

זוהר אביגדורי:  אם אחד מהם לא יחזור בריא ושלם, למדינה הזאת אין זכות קיום

זוהר אביגדורי:  כולנו לחמנו בשביל המדינה הזאת

זוהר אביגדורי:  לגיסתי שרון ירד ב-10 לאוקטובר, בעודה יושבת בשבי, מס הכנסה

זוהר אביגדורי:  היא שילמה על השולחן שאני רואה פה עכשיו, על המים שאני שותה ועל המשכורות של חברי הכנסת

זוהר אביגדורי:  אם היא לא תחזור, אין לדבר הזה צידוק

זוהר אביגדורי:  אני לא יודע מה אני אגיד לבת שלי על החיים במדינת ישראל, אני לא יודע מה אני אגיד לתלמידים שאני מלמד במערכת החינוך

זוהר אביגדורי:  הכל יהיה חלול אם האנשים האלה לא יחזרו

זוהר אביגדורי:  אנחנו לא צריכים אמפתיה וסימפתיה

זוהר אביגדורי:  לנו, למשפחות החטופים, מתייחסים כאל משפחות שכולות

זוהר אביגדורי:  אנחנו לא משפחות השכול, כי האנשים האלה חיים עכשיו

זוהר אביגדורי:  אנחנו דורשים ודורשות שכל סדר היום הציבורי יעסוק בהם ללא הפסקה

זוהר אביגדורי:  אני לא בקי במה שהוועדה הזאת עושה או לא עושה, אבל אני דורש ממך, יושב ראש הוועדה, ומכל חברי הוועדה הזאת להוציא היום קריאה לממשלת ישראל

זוהר אביגדורי:  תפקחו על הממשלה, זה התפקיד שלכם, אתם הממשלה, אתם הקואליציה

זוהר אביגדורי:  תפקחו עליהם עכשיו, תוציאו את כל הקריאות האפשריות, תאריכו את הלו"ז שלכם

זוהר אביגדורי:  אנחנו לא ישנים בלילה

זוהר אביגדורי:  ה-239 האנשים האלה מייצגים את היכולת של מדינת ישראל להיות ריבונית ולהיות אחראית על אזרחיה במובן הכי פשוט שיש

זוהר אביגדורי:  היא כבר כשלה בזה ב-7

זוהר אביגדורי: 10

זוהר אביגדורי:  זה הזמן לתקן את זה

נועם דן: אל תפקירו אותנו

נועם דן:  חבר הכנסת רוטמן, אמרת שלחוק הזה יש צד שצופה לעבר ויש צד שצופה לעתיד

נועם דן:  אני לא יודעת ממה יורכב העתיד, מה יהיה החוסן הנפשי הלאומי שלנו, של חברי הקיבוצים

נועם דן:  מי ישב על הגבולות אם לא נדע שעשינו הכל כדי להחזיר אותם? "הכל" זה לא תמיד המבצע הצבאי

נועם דן:  לא יכול להיות שמדינת ישראל, המדינה המדהימה שלתוכה נבראתי, לא יוזמת, לא יכול להיות שאנחנו מחכים לחמאס

נועם דן:  השטן הזה ינהל את סדר היום התרבותי, הציבורי והמוסרי שלנו? איך אנחנו לא יוזמים את העסקה? איך אנחנו לא אומרים שללא העסקה הזאת אנחנו לא נתקיים כמדינה? אני אומרת את זה, כי אני צריכה את עזרתכם

נועם דן:  אם הייתי חושבת שכולם איתנו, לא הייתי מבקשת, הייתי פשוט סומכת

נועם דן:  תרבות הסמוך נגמרה

נועם דן:  אני זקוקה לכל אחד ואחד מכם באופן אישי

נועם דן:  אני מפחדת שלבכי יש רייטינג, אני כל הזמן נמנעת ונמנעת, ואני גם לא רוצה להתלהם, אבל לא יהיה צד שצופה לעתיד, לא יהיו חוקים לחוקק אם לא נחזיר אותם

נועם דן:  יותר מידי אנשים, יותר מידי ערוצים, יותר מידי כוחות בשטח אומרים: "אנחנו מסוגלים לוותר"

נועם דן:  שתי הילדות בנות השלוש שנחטפו נמצאות כבר שם

נועם דן:  אנחנו חייבים לחשוב הלאה

נועם דן:  אנשים מפוחדים מעסקת שליט ולא מבינים שזה לא אותו דבר

נועם דן:  עד שלא קראתי ולמדתי על עסקת שליט, לא ידעתי כמה חירויות היו לנו כמדינה

נועם דן:  מתוך ה-1,027 אנשים שיצאו, 450 היו של החמאס

נועם דן:  550 נתנו לאבו מאזן כדי לחזק את הרשות

נועם דן:  כשלמדתי את העסקה גיליתי שהיא לא כל כך מופרעת

נועם דן:  ראיתי שלגבי סינואר שהשתחרר בה אפילו לא היו התלבטויות

נועם דן:  הוא היה ברשימה הראשונה, כי אח שלו היה אחד מהחטופים

נועם דן:  היו לנו 12 שנים להוריד את ראש הנחש המתועב הזה

נועם דן:  אתם הפקרתם אותנו

נועם דן:  עכשיו השאלה היא לא אם הפקרתם כי זאת לא ועדת חקירה

נועם דן:  אני גם לא מטיחה האשמות, אני רק מתחננת, אל תפקירו אותנו פעם שנייה

נועם דן:  סהר בת 13 - אתם מבינים מה המשמעות? אתם מבינים מה המשמעות של הדרמה האנושית של כל אחד ואחת כאן? המשפחות בתוך המטה של משפחות החטופים מבועתות מהמחשבה שאני משווקת את הילדים ושכל כיתות הכוננות יישארו עם החיילים שלנו

נועם דן:  אנחנו נתנו להם את הגבול הזה, אנחנו הפקרנו אותם

נועם דן:  התפקיד של כל אחת ואחד מכם לשאול את עצמו מה הוא עשה בשעה האחרונה כדי שעד סוף היום הזה הם יחזרו הביתה

נועם דן:  ואנחנו יודעים שהממשלה יכולה לעשות את זה, אנחנו יודעים שהיו הצעות על השולחן

נועם דן:  הממשלה מעולם לא הכחישה שהיו שתי הצעות בשבוע הראשון והשני

נועם דן:  הממשלה שלי סוחרת כרגע בדם של המשפחה שלי

נועם דן:  לא תהיה מדינה

נועם דן:  אני מבקשת את זה לא כי אני כועסת, אני מבקשת את זה כי אני זקוקה לכם

זוהר אביגדורי: אנחנו יודעים להגיד שעד היום אף שר בקבינט המלחמה לא לקח על עצמו את התיק של החטופים

זוהר אביגדורי:  אל תגידו לנו שזו מטרה ממטרות המלחמה

זוהר אביגדורי:  אם אין שר בקבינט שזה התפקיד שלו, מה אנחנו אמורים להבין מזה?     

נועם דן: אין מטרה אחרת מלבד המטרה להחזיר אותם

נועם דן:  לכל שאר הדברים יהיה זמן

נועם דן:  למוטט את החמאס היה ויהיה זמן

נועם דן:  לא יהיה זמן להחזיר את החטופות והחטופים, השעון שלהם נגמר

נועם דן:  אנחנו ביום ה-38

נועם דן:  הילד הג'ינג'י המתוק הזה הפך להיות בן 10 חודשים

נועם דן:  ברמת הצנזור אני לא אגיד יותר ממה שאני יכולה להגיד עכשיו, אבל אתם יודעים שנחטפה אישה בסוף חודש תשיעי? תעשו את החשבון מה קורה כרגע אצל החמאס

נועם דן:  החמאס זה לא הערבים, החמאס הוא ארגון טרור מופרע

נועם דן:  ערביי ישראל איתנו

נועם דן:  יש מצידם המון גילויי אמפתיה, הזדהות ואכפתיות

נועם דן:  גם בעזה יש אנשים שהם לא החמאס

נועם דן:  לגבי הבחירה ללכת לצד של לשטח את החמאס אנחנו לא תמימי דעים בתוך המשפחות, וגם אין לי שום זכות

נועם דן:  הפריווילגיה שלי לדבר עכשיו פה מולכם זה רק כי אני נורא נורא כואבת

נועם דן:  אני גוש של מוגלה, זה מה שאני

נועם דן:  זה מאוד מאוד לא  אסתטי

נועם דן:  אני מבקשת את עזרתכם

נועם דן:  אני מתחננת שתכתבו את הטלפון שלי ותגידו: "נועם, את צודקת, אם היום לא התקשרתי לארבע משפחות, אם בשעה האחרונה לא סימסתי, אני לא שליחת ציבור טובה"

נועם דן:  מה אתם עושים היום כדי שיהיה חוק שצופה לעתיד? אנחנו מצב החירום המיוחד

שמחה רוטמן: אי אפשר להגיד תודה רבה על הדברים, אבל הדברים בהחלט חשובים ונשמעו

שמחה רוטמן:  אני יודע ובטוח שמקבלי ההחלטות חושבים הרבה מאוד כיצד לעשות הכל כדי להשיב את החטופים לביתם ולמשפחותיהם כמה שיותר מהר, וזו אחת ממטרות המבצע

נועם דן: לא, זו המטרה היחידה

נועם דן:  בלי ו' החיבור, בלי למוטט, זה צריך להיות הדבר הראשון

נועם דן:  זה מעיד על זה שעוד לא הפנמתם שלא תהיה מדינה

שמחה רוטמן: אני בטוח שכולנו ביחד מתפללים לשלומם ולחזרתם במהרה

זוהר אביגדורי: מה ועדת החוקה, חוק ומשפט עושה בשביל זה?     

שמחה רוטמן: ועדת החוקה, חוק ומשפט לא עוסקת במצב הביטחוני בדרום, היא לא ועדה ביטחונית

שמחה רוטמן:  אני אישית עוסק בהרבה נושאים שהם לא לוועדה, אבל בתחום הוועדה אנחנו עסוקים - -     

זוהר אביגדורי: האם הוועדה תוציא קריאה לממשלת ישראל לתעדף את החטופים כיעד העליון של המלחמה הזאת?     

שמחה רוטמן: עסקנו בחקיקה שנועדה להקל בירוקרטית על המשפחות

שמחה רוטמן:  זה מה שעסקנו בו בשבוע שעבר

שמחה רוטמן:  אנחנו עושים את כל מה שביכולתנו במסגרת הכלים הפרלמנטריים שיש ברשותנו

זוהר אביגדורי: אנחנו בתחושה שזה זמן לשבירת כלים, שוועדות הכנסת צריכות לצאת בקריאה לממשלה

זוהר אביגדורי:  למדתי בשיעורי האזרחות וגם לימדתי בשיעורי האזרחות שהכנסת מפקחת על עבודת הממשלה, שהיא זו שקוראת לממשלה ויושבת לה על הצוואר

זוהר אביגדורי:  אנחנו רוצים לדעת מה ועדת חוקה, חוק ומשפט תעשה למען החזרת החטופים ושזה יהיה יעד עליון

נועם דן: לא כדי להאריך תקופות ולדחות מועדים, אלא כדי לחזק ולהזדרז, כי יש מועדים שאי אפשר לדחות

קריאה: מחר

קריאה:  אנחנו מדממים בתוכו

קריאה:  כל יום שעובר המשפחה שלי לא חוזרת לעצמה

קריאה:  זו לא משפחה גרעינית אחת, אלו כמה משפחות גרעיניות

קריאה:  אנחנו לא מסוגלים יותר

קריאה:  הלוואי שכל אחד פה ייקח איזו שהיא שליחות על עצמו כדי לגרום לכך שזה ייגמר

קריאה:  אני פה כדי לדבר על הגברים, על אלה שכנראה ישכחו אותם ברשימה הראשונה או בסלקציה שלא תהיה

קריאה:  לאח שלי צחי עידן היו ארבעה ילדים - אחת נרצחה לו בידיים

קריאה:  אצלו בבית היה ה-live בפייסבוק

קריאה:  אני פוחדת שאח שלי יישאר שם, כי קודם יוציאו את המבוגרים, יוציאו את הילדים

קריאה:  האחיינים שלי ראו את אחותם נרצחת מול עיניהם והם לא חוזרים לעצמם עדיין, כשלנו אין אפילו אפשרות להתאבל על מעיין שנרצחה

קריאה:  אנחנו צריכים את צחי היום בבית, לא מחר, לא מחרתיים

קריאה:  אני מבקשת שאם יש עסקה, שהיא תכלול - -     

נועם דן: תציעו אתם את העסקה, תיזמו אותה אתם

קריאה: תעשו פעימות

קריאה:  אין לי תואר במו"מ ולא בשום דבר אחר שנקראתי אליו בחמישה שבועות האחרונים

קריאה:  אני ממש מבקשת ממך

שמחה רוטמן: כמו שאמרתי, אני לא חושב שיש אדם אחד במדינת ישראל או בעולם שלא מעוניין בחזרת החטופים

שמחה רוטמן:  כל מילה שאני אשתמש רק תקטין את הצורך בהחזרתם

שמחה רוטמן:  אין לי חטוף ברמת הקרבה שלכם, אבל גם לי יש קרוב משפחה חטוף

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שבנושא הזה יש מחלוקות

שמחה רוטמן:  יצא לי להיפגש עם כמה וכמה אנשים שעוסקים בתחום השבויים והנעדרים

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שלגבי הצורך בהחזרתם יש מחלוקות

שמחה רוטמן:  כולנו מתפללים שהדבר הזה יקרה כמה שיותר מהר

קריאה: חייבים לעשות מעשים

שמחה רוטמן: כל מי שבידו לעשות עושה, כל מי שבידו להתפלל מתפלל

שמחה רוטמן:  אני מאחל לנו, לכל עם ישראל וכמובן לכם שנצא מזה ונעבור את זה כמה שיותר מהר

נועם דן: מי יודע אם לא לעת הזאת הגענו למלכות

נועם דן:  יש לנו המון המון כוח בידיים

נועם דן:  תודה שנתתם לנו לדבר

נועם דן:  הייתי מעדיפה לא להיות פה במקום לדבר

שמחה רוטמן: שהשם ישלח לכם הרבה כוחות

שמחה רוטמן: שבנו לדיון

שמחה רוטמן:  המילים "מעבר חד" הן די אנדרסטייטמנט, לכן נגיד את התפילה שנאמרה בעשרות אלפי בתי כנסת בישראל היום

שמחה רוטמן:  אחינו כל בית ישראל, הנתונים בצרה ובשביה, העומדים בין בים ובין ביבשה, המקום ירחם עליהם, ויוציאם מצרה לרווחה, ומאפלה לאורה, ומשעבוד לגאולה, השתא בעגלא ובזמן קריב, ונאמר אמן

שמחה רוטמן:  היינו באופט-אין, אופט-אאוט

שרה גולד: לגבי ההסדר על אם אופט-אין או אופט-אאוט, אדוני הציע לבחון פר מקרה, שבכל מקרה כזה יבואו לשר שיתקן את התוספת, או נבוא לוועדה לתיקון חקיקה

שרה גולד:  המחשבה שלנו הייתה שמצב כזה שבו יבחנו באופן פרטני וכל פעם שהרשות או הפרט ייתקלו בצורך בארכה הם יצטרכו לעשות תיקון קונקרטי,  זה דבר שפוגע בשקיפות – כלומר, הציבור לא יודע מה מוארך ומה לא מוארך, הדבר נעשה באופן פרטני ואד הוק למקרה מסוים

שרה גולד:  זה לא מאפשר איזו שהיא יציבות וודאות

שרה גולד:  הרשויות לא יודעות מראש מה המועדים שלהן, דבר שיחייב תיקונים שהם כמעט תמיד יהיו רטרואקטיביים

שמחה רוטמן: אנחנו כבר עכשיו ברטרואקטיבי

שרה גולד: עכשיו אנחנו ברטרואקטיבי בגלל שהמלחמה תפסה את כולנו בהפתעה

שמחה רוטמן: את יכולה לתת לי איזו שהיא פרוצדורה שנכללת בכלל הזה? יש הרי את הכלל, כשבמלא דברים עשינו החרגות

שמחה רוטמן:  יש סעיפים, כמו תכנון ובנייה, אומנה, דירקטורים, שעשינו הסדר ספציפי מסודר

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שהחוק הזה מייצר לי ודאות, במובן הפשוט של המילה

שמחה רוטמן:  בואי תני לי שלושה מקרים שהחוק הזה חל עלי כאזרח ולא נמצאים באחת התוספות או בהסדרים הכלליים

שרה גולד: במסגרת השיח שהיה לנו עם צוות הייעוץ המשפטי לוועדה, הם העלו את האפשרות, ואנחנו חושבים שזה רעיון מצוין, לחייב באמצעות הנחיה או באמצעות הוראה בחקיקה שכל משרד ממשלתי ורשות ציבורית יפרסמו באתר שלהם, בצורה בהירה וברורה, את החריגים הרלוונטיים, איזה שהוא הסבר לציבור במשהו יותר מונגש

שרה גולד:  מבחינת דוגמאות מצד הפרט, אז היה את חוק הבטחת הכנסה, את החוק של מרשם האוכלוסין שמחייב למסור לפקיד רישום הודעה על כל שינוי בפרטים בתוך 30 יום, את חוק הביטוח הלאומי שמחייב הגשת תביעה לגמלה בשל תאונה תוך 90 יום מיום התאונה

שמחה רוטמן: אנחנו מדברים על פרט מול הרשות

שרה גולד: אלו הדוגמאות של פרט מול הרשות

שמחה רוטמן: אני מבין את הרציונל לייצר את הוודאות לפרט, להגיד ששם הכלל יהיה אופט-אאוט

שמחה רוטמן:  כן צריך יהיה לייצר איזה שהן ועדות חריגים, כי לפעמים זה משליך על זכויות של צדדים שלישיים

שרה גולד: לזה יש הסדר בחוק

שרה גולד:  יש את סעיף 2(ד), שמתייחס לאפשרות להגיש בקשה לחריג

שמחה רוטמן: זה פרט מול הרשות

שמחה רוטמן:  תתנו דוגמה, כמו חוק תיקון סדרי המינהל (החלטות והנמקות) שנתתי, שהדבר הזה נותן לרשות ארכה

שרה גולד: יש לנו את ההסדר הפרטני של חוק חופש המידע

שרה גולד:  יש את הדוגמה של מיזוג חברות אל מול הממונה על התחרות

שרה גולד:  יש לנו את סעיף 222(ב) לחוק התכנון והבנייה שמתייחס לביצוע צו הריסה מינהלי

שמחה רוטמן: תכנון ובנייה יצא

שמחה רוטמן:  זה גם הסדר ספציפי

שרה גולד: יש את תקנות הפטנטים שמחייבות בחינה פעמיים בשנה

שרה גולד:  אנחנו יודעים מרשות הפטנטים שיש להם קושי כרגע

שמחה רוטמן: תסבירי

שרה גולד: בחינה לעורכי פטנטים

שמחה רוטמן: הכוונה היא בחינות הכשרה?     

שרה גולד: בדיוק, לאפשר בחינות הכשרה של הרשות

שרה גולד:  חוק עקרונות האסדרה מחייב שישיבות מליאת הרשות יתקיימו שמונה פעמים בשנה לפחות, שמליאת הרשות תקיים ישיבה אם קיבלה דרישה משני חברים בתוך שבעה ימים מיום הדרישה

שרה גולד:  אלה דברים שבמצב שבו יש הרבה מאוד מגוייסים למילואים, שחלק מהרשויות עוסקות - -       

שמחה רוטמן: אני חושב שבמרבית המקרים שעלולה הרשות להיתקל בהם זה יהיה בגבולות השכל הישר והשיח בין אנשים

שמחה רוטמן:  נניח שבסיטואציה של עקרונות האסדרה יבואו שני אנשים ויגידו: "אנחנו רוצים עכשיו ישיבה"

שמחה רוטמן:  או שהישיבה הזאת באמת נצרכת וצריך לקיים אותה בזמן החירום, ואז אני לא רוצה לתת להם את הארכה, אני רוצה שהם יקיימו את הישיבה, או שמדובר בשני נודניקים, בשני אנשים אנונימיים שבמקרה קיבלו מינוי להיות במועצת הרשות והם מתעקשים לקיים ישיבה בנושא שבכלל לא קשור למלחמה בזמן המלחמה

שמחה רוטמן:  עם המקרה הזה אני יכול לחיות, כולל רטרו, אבל עם כלל גורף אני לא יודע לחיות

שמחה רוטמן:   אני חושב שאת רוב הדוגמאות השכל הישר פותר

שמחה רוטמן:  מה שלא עובד במוח יעבוד בכוח על ידי כך שהשר יכניס את זה לתוספת

שמחה רוטמן:  אני נותן לו את ההסמכה לעשות את זה, כולל את ההסמכה לעשות את זה רטרו כדי שהמועדים לא ייחשבו

שמחה רוטמן:  אני לא אמרתי שזה צריך להיות באישור ועדה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שצריך לייצר פה איזה מנגנון אחר

שמחה רוטמן:  לבוא ולייצר את הכלל הגורף עם כמות כזאת של חריגים, זה לא דבר שמגדיל ודאות, זה דבר שמייצר הסדר פרטני לכל דבר, זה מכריח את כל המערכות לעבוד אחרת מאיך שהן רגילות

שמחה רוטמן:  לי זה נראה קצת מבולבל

גיל לימון: אני מצטרף לדברים שנאמרו על ידי משפחות החטופים

גיל לימון:  כולנו איתם

גיל לימון:  אנחנו מאחלים שישובו  במהרה ומתפללים לשלום חיילנו בחזית

גיל לימון:       החוק הזה הוא די יצירה חדשה

גיל לימון:  לא היה חוק כזה בעבר

גיל לימון:  ברור לנו שהשיקולים והאינטרסים בכל מה שקשור לחובות הרשות כלפי האזרח שונים מאשר החובות של האזרח כלפי הרשות ולוחות הזמנים שיש לאזרח כלפי הרשות

גיל לימון:  מה שעומד מאחורי ההסדר זה שחלק גדול מהתפקוד של משרדי הממשלה מופנה כלפי הלחימה ולעצם זה שיש חוסר בכוח אדם בגלל המילואים

גיל לימון:  אני לגמרי מבין שהאיזונים יכולים להיות שונים

גיל לימון:  התחלנו את השיח הזה עם הייעוץ המשפטי ואנחנו פתוחים לשמוע

גיל לימון:  חשוב לנו שתשמע את המשרדים, כי בסופו של דבר אנחנו מתווכים פה בין משרדי הממשלה, בעיקר המשרדים שנותנים שירות, לא משרדי המטה

שמחה רוטמן: למרות שרשות האסדרה זה דווקא דוגמה של מטה

גיל לימון: נכון, אבל יש את משרד החקלאות, את המשרד להגנת הסביבה, משרדים כאלה שהעלו צרכים

שמחה רוטמן: נשמע אותם

שמחה רוטמן:  יש לנו עכשיו סוג של צופה פני עבר וצופה פני עתיד

שמחה רוטמן:  הייתי רוצה לייצר איזה שהוא אישור קו לגבי העבר שהוא לטובת האזרח, סוג של גרייס כזה,  כמו שעשינו הארכת מועדים גורפת על חוק אחד שהיה בחוץ וביטחון וחוק אחד שהיה אצלנו בנושא האישורים הרגולטוריים

שמחה רוטמן:  ניתן איזה שהוא גרייס כולל לגבי העבר, עם ועדות חריגים למי שמבקש

שמחה רוטמן:  משרדי הממשלה, תגידו אם הסדר כזה נותן לכם מענה למה שאתם צריכים

שמחה רוטמן:       בעניין של צופה פני עתיד אני מבדיל בין מצב אל מול האזרח לבין מצב אל מול הרשות

שמחה רוטמן:  במועדים שמחויבים בהם הרשויות הן צריכות באופן כללי לעמוד

שמחה רוטמן:  אם יש משהו ספציפי שאתן צריכות, תעלו את זה במסגרת הליכי החקיקה ונכניס לאיזו תוספת, ואת מה שתצטרכו אחר כך נעשה הליך של השר בצו ואיזו שהיא ביקורת פרלמנטרית רטרו שתייצר איזו שהיא ודאות

שמחה רוטמן:  אתן ככלל תעבדו כרגיל

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש רשות נקודתית שכל העובדים שלה חצו את גיל ה-50 והם יכולים לעבוד כרגיל, לעשות קבלת קהל כרגיל, ואז היא תפרסם באתר שלה שהיא מקבלת כרגיל ואין הארכה

שמחה רוטמן:  כמו שיש הסמכה כוללת לשופטים להאריך מועד שנקבע בחיקוק, כך ניתן לרשות או לשר הרלוונטי הסמכה כוללת לתת הארכות על המועדים, גם אם הם נקבעו בחיקוק בתקופה הרלוונטית

שמחה רוטמן:  יכול היות שיבוא שר החקלאות, שכל העובדים שלו מגויסים, ויגיד: "אני נותן ארכה גורפת לכל האנשים שצריכים לבקש ממני אישורים", ויכול להיות שיבוא משרד אחר ויגיד: "אני לא צריך את זה"

שמחה רוטמן:  יש אינטרס למשרדים לא לעשות את זה, כדי שלא ייווצר להם בק-בלוג, כדי שלא יהיה להם עומס מאוד גדול עם החזרה

שרה גולד: האזרח לא תלוי בכוח האדם של הרשות

שמחה רוטמן: לא אמרתי

שמחה רוטמן:  האופט-אאוט הוא ארכה פרטנית

שמחה רוטמן:  מה הבעיה שיש לי היום? הרי בשיקול הדעת של מנהל ומנכ"ל לתת ארכות, למעט אם זה קבוע בחקיקה

שמחה רוטמן:  אני נותן לו את הסמכות לעשות ארכות לגבי כל הדברים שקבועים בחקיקה

שמחה רוטמן:  אם יבואו תלונות מלמטה על כך שיש מנכ"ל שהוא ראש בקיר, אז יש לממשלה כלים למשטר אנשים שהם ראש בקיר

שרה גולד: זה לא יחייב את הציבור עכשיו להגיש בקשות?      

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  תבוא הרשות בעצמה, ביוזמתה, ותוציא את הארכה הזאת

שמחה רוטמן:  אני מסמיך אותה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה סיבה לייצר הסדר כולל לכל המדינה לגבי צופה פני עתיד

שמחה רוטמן:  אני כן רואה צורך להסמיך כל ראש רשות לייצר הסדר עבור עצמו, לפי שיקול דעתו, כי יכול להיות שלחלק מהאנשים צריך יהיה ארכה של שבועיים, יכול להיות שלחלק מהאנשים יהיה צריך ארכה של חודש

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש אנשים שכל הקליינטים שלהם הם חברות גדולות והם לא צריכים ארכה בכלל

שמחה רוטמן:  למה כשאני עובד בקבלת קהל אל מול אזרחים, אל מול חקלאים, אני צריך לתת ארכות? החקלאים בקו האש בצפון, בדרום

שמחה רוטמן:  אם אני רשות כמו רשות האסדרה או רשות החברות הממשלתיות שלכל הקליינטים שלי יש 50 עובדים לפחות, אני לא צריך לשבור את העבודה שלי בגלל שיש כמה שמגויסים למילואים

שמחה רוטמן:  צריך לתת את ההסמכה לראש הרשות לתת ארכות ולגדור אותה בגדרים, אבל לא לייצר כלל גורף

גיל לימון: זה ייצר המון המון החלטות פרטניות

גיל לימון:  אם יש החלטה על ארכה, תהיה לך אפשרות לעתור נגד ההחלטה הזאת

שמחה רוטמן: אתה מדבר עכשיו על פרטני אל מול כללי

גיל לימון: זה יוצר איזו אי ודאות

שמחה רוטמן: למי?     

גיל לימון: לציבור

שמחה רוטמן: להיפך, אני מייצר ודאות לכלל הציבור

שמחה רוטמן:  יש המון מגויסים, אבל עדיין 80% מהציבור יצטרך לקבל שירות, עדיין יש צדדים שלישיים

גיל לימון: בנושא של המינויים - -     

שמחה רוטמן: המינויים זה פרק נפרד

גיל לימון: נכון

גיל לימון:  במינויים הלכנו על מנגנון כזה שיש ועדה שיכולה להאריך מינויים שהתקופה שלהם קבועה בחוק, כי אנחנו יודעים שיש סדר גודל של עשרות בודדות

שמחה רוטמן: אתה שוב הולך לפרטני

שמחה רוטמן:  נניח שמדובר על מועצת הלול

שמחה רוטמן:  מועצת הלול, מאחר ואנחנו יודעים שהקליינטים שלה מרוכזים דווקא בגבולות, בצפון ובדרום, יכול להיות שארכה של חודש לא תספיק להם

שמחה רוטמן:  אני רוצה להסמיך את מועצת הלול לתת ארכה גם לדברים שקבועים בחוק באופן גורף

שמחה רוטמן:  אני לא מחייב אותו לתת את זה פרטנית, הוא יכול לתת גורף

שמחה רוטמן:  אם יבוא אורגן אחר במשרד החקלאות, שכל הקליינטורה שלו מרוכזת באזור המרכז, ויגיד: "העובדים שלי צריכים ארכה של שבועיים כי יש קצת מחסור בפועלים זרים", הוא יוכל לתת ארכה גורפת לשבועיים

שמחה רוטמן:  הוא יכול גם להגיד שבמידה והם יצטרכו יותר שיפנו אליו פרטנית

שמחה רוטמן:  כששאלתי אתכם מה יקרה, איך האזרח ידע, אז אמרתם: "אנחנו ננחה כל רשות, נפרסם באתר שלה מה לעשות"

שמחה רוטמן:  אני אומר שהרשות תפרסם באתר שלה את ההסדרים הספציפיים שלה, לא את ההסדרים שאני מלמעלה - -      

ד"ר גור בליי:    מה שאתה מדבר עליו זה אופט-אין, אבל לא בדרג השר אלא בדרג של מקבל ההחלטה

שמחה רוטמן: לגבי אחורה אמרנו גורף

ד"ר גור בליי: לגבי צופה פני עתיד זה לשני הצדדים

שמחה רוטמן: כן, והסדרים ספציפיים שאנחנו כבר עכשיו יודעים בחקיקה שכן צריך את הארכות באופן גורף, כמו תיקון סדרי המינהל (החלטות והנמקות), שזה חוק גורף מעצם טבעו, הוא חל על כל הרשויות - אנחנו לא רוצים שכל רשות תעשה בזה דין לעצמה, כי זה משליך על בתי המשפט, על מועדים וכאלה - או חוק חופש מידע שמשליך על כל הרשויות וצריך לעשות לזה איזה שהוא הסדר ספציפי

שמחה רוטמן:  דברים גורפים כאלה נעשה פה

שמחה רוטמן:  אם נגיע למצב ששכחנו משהו גם להסדרים הגורפים, נעשה או בתיקון תוספת או בתיקון חקיקה

שרה גולד:  אדוני מתייחס בהכרח לחוקים שהם מאוד רחבים

שרה גולד:  בביטוח לאומי יש עניינים שקורים תמיד, ואני מניחה שמשרד הבריאות יודע איזה מועדים בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, אבל יש משרדים שיש להם המון תקנות פרטניות שמחייבות את הפרט לגשת לרשות, להגיש בקשה

שמחה רוטמן: יש את הכלל הידוע של אמת ויציב, כשיציב עדיף

שמחה רוטמן:  השאלה מה הוא היציב - האם היציב הוא "תעבדו כרגיל אלא אם כן", או שהיציב הוא "בוא נייצר לכם כלל חדש יציב שהוא לא באמת יציב, נעשה לו מלא מלא חריגים שהוא ימשיך לא להיות יציב וועדות חריגים שהוא יהיה עוד פחות יציב, ונגיד שזה כדי לייצר ודאות"

שמחה רוטמן:  זה לא באמת מייצר ודאות

שמחה רוטמן:  אני מעדיף פדרליזם בהקשר הזה - שכל רשות תפעל מול הקליינטורה שלה

שמחה רוטמן:  אם יצופו בעיות מהשטח, יש מספיק דרכים

שמחה רוטמן:  בשביל זה יש את השר ואת הכנסת כגורם מתכלל

שמחה רוטמן:  אם השר יבוא ויגיד: "חברים, יש לי רשות שבה ראש הרשות נפל על צד שמאל, שהוא מטרלל, לכן הלשכה שלי מוצפת בפניות כי הוא לא נותן את הארכה", אז נוסיף אותו

גיל לימון:  אדוני טוען בדרך כלל כנגדנו שאנחנו מביאים עודף בירוקרטיה

שמחה רוטמן: ממש לא

שמחה רוטמן:  זה הוויכוח

גיל לימון: אתה מדבר על מאות החלטות פרטניות

שמחה רוטמן:  זה קצת כמו בעניין הרשויות המקומיות בנוגע לדברים שלא חוקקנו ולא הסדרנו ברמת המדינה אלא הורדנו לכל רשות

שמחה רוטמן:  זה אומר שבמקום לקבל החלטה אחת, התקבלו 230 החלטות

אביטל שטרנברג: ו-1,000 פריטים בתוספת

שמחה רוטמן: אני לא בטוח שיהיו 1,000

אביטל שטרנברג: יהיו אפילו יותר

שמחה רוטמן: אני בטוח שלא, כי אני בטוח שברוב המוחלט של הדוגמאות, בוודאי אם אני נותן אפשרות לתת ארכות, הדבר ייפתר ברמת השכל הישר

שמחה רוטמן:  האם אני צריך להוסיף לתוספת את הדוגמה של כינוס רשות הרגולציה, כינוס מועצת רשות האסדרה? אני אומר לכם, לא יהיה מקרה כזה

שמחה רוטמן:  הוא לא ייכנס לתוספת, כי הוא ייפתר אד הוק, והפתרונות אד הוק האלה יגרמו לכך שהיד הנעלמה של השוק הממשלתי תעבוד יותר טוב

שמחה רוטמן:  התוספת תאלץ להיות במקרים של מישהו שעומד על זכותו המינהלתי בתוך הרשות באופן דווקני, כשאין לזה שום הצדקה, כשהוא לא מפעיל שום שכל

שמחה רוטמן:  כשהוא ידפוק על השולחן אצל השר ויגיד: "אני דרשתי, הגשתי, למה זה לא קורה", אז השר יגיד: "תקשיב, אם אתה ממשיך להתעקש, אני מוציא צו ומוסיף את זה לתוספת"

שמחה רוטמן:  ברוב המקרים זה ירד

שמחה רוטמן:  אני לא יודע אם נעבוד בשיטה שאני אומר, אנחנו בתחילת דיון ונשמע את כולם, אבל יש לי הרגשה שהתוספת תהיה מאוד רזה

שרה גולד:   אנחנו לא רוצים שהרשויות יהיו בהפרה ובשכל ישר

שמחה רוטמן: הרשויות כבר בהפרה

שרה גולד: אנחנו רוצים לפתור את זה

שמחה רוטמן: אני גם לא רוצה שהן יהיו בהפרה

שמחה רוטמן:  אני רוצה שאנשים יפעילו שכל ישר, כאשר אני חושב שברוב המוחלט של המקרים זה מה שיקרה, במיוחד אם אנחנו נותנים את הסמכות בתקופה הזאת להאריך מועדים, כולל כאלה שניתנו בחקיקה

שמחה רוטמן:  השסתום צריך להיות, אני מסכים איתכם, אבל הוא צריך להיות עם הפעלה בשכל

שמחה רוטמן:  אנחנו תוחמים את זה בזמן, אנחנו קובעים זמן

שמחה רוטמן:  יש לי מטרה שכמה שיותר רשויות יעבדו כמה שיותר קרוב לשגרה, בגבולות האפשר

שמחה רוטמן:  המשרד להגנת הסביבה, בקשה

נטע דוברין: האמת שאני לא בטוחה שהבנתי את ההצעה של אדוני, לכן אני לא בטוחה למה להתייחס

שמחה רוטמן: אני מבין שההסדר שקיים כרגע הוכן לבקשתכם ובסיועכם - זאת אומרת, אתם מכירים את הצעת החוק שנמצאת כרגע על השולחן

שמחה רוטמן:  באיזה מקרים נתקעת במועדים שאת לא יכולה להאריך בשיקול דעת מינהלי רגיל, בין בהודעה גורפת ובין בהודעה פרטנית, בביצוע פעולות שלך, לא בביצוע החובות של האזרח כלפייך? האם הסדר של אופט-אין הוא אפשרי מבחינתך?     

נטע דוברין: אנחנו התבססנו פה על עבודה קודמת שעשינו מיפוי ראשוני שלה עוד בתקופה של הקורונה, איזו שהיא הצעה שהייתה באיזה שהם תהליכים שבסופו של דבר לא התקדמה ולא אושרה

נטע דוברין:  עשינו איזה שהוא מיפוי ראשוני, מתוך הנחה שהמנגנון יהיה מנגנון של אופט-אאוט

נטע דוברין:  המיפוי שלנו היה ממוקד בשאלה: האם יש פעולות והחלטות שצריך להחריג מתוך הארכה הגורפת, לא להיפך

נטע דוברין:  גם הבדיקה שאנחנו עושים לגבי מה היכולת שלנו לעמוד בלוחות הזמנים קצת שונה כשהאוריינטציה היא הפוכה

נטע דוברין:  אנחנו בקשר ישיר עם המפוקחים שלנו בפגישות ובשיחות

נטע דוברין:  את כל הדברים שקשורים בהחלטות שאנחנו יכולים לקבל עשינו, וגם פרסמנו כמה הנחיות שרצינו שאנשים ידעו, כמו למשל בדרישות שנמצאות בהיתרים וברישיונות שאלה דברים שלא נמצאים במסגרת הצעת החוק הזאת, הם נקבעים בהוראות מינהל

נטע דוברין:  במצב הנוכחי, לפחות לפי המידע שיש לי, אנחנו סדר גודל של כ-600 עובדים במשרד, כשמתוכם יש 50 עובדים שמגויסים

נטע דוברין:  יש סדר גודל של כ-40 בני זוג של מגוייסים ומספר עובדים שהם מפונים

נטע דוברין:  אנחנו עושים כל מאמץ, כולל בחשיבה אצלנו של איך אנחנו עושים את הבדיקה יותר פשוטה ויותר קלה לוותר על דברים כדי לעמוד בזמנים שלנו

שמחה רוטמן: הזמנים שלכם זה מה שנקרא Quality of service שלכם, או שאתם מחויבים בחקיקה?     

נטע דוברין: אני לא מדברת בכלל על Quality of service, אני מדברת רק על - -     

שמחה רוטמן: שאתם מחויבים בחקיקה? שאין אפשרות להאריך?     

נטע דוברין: שאין אפשרות להאריך

נטע דוברין:  יש מספר דברים כאלה

נטע דוברין:  זה לא המון, כי רוב הדברים הם ברמה אחרת

נטע דוברין:  יש דברים שקבועים בחקיקה, מה שאומר שאין לנו סמכות להאריך אותם

שמחה רוטמן: נניח שנקבע שכל מה שהיה מה-7 באוקטובר עד ה-17 בנובמבר, במידה והחוק ייחקק ביום שני הבא, לא יבוא במניין הזמנים

ד"ר גור בליי: כמו ההסדר של חופש המידע

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אם איחרתם, לא עמדתם - מחול

שמחה רוטמן:  קיבלתם הארכה של כמעט חודש וחצי לכל הדברים שקרו בתקופה הזאת

שמחה רוטמן:  אני מזכיר לכם שהחוק של הארכת האישורים הרגולטוריים, שנועד להוריד מכם ומהמפוקחים שלכם עומס, נמצא כבר בתוקף, כבר עובד

שמחה רוטמן:  מה אם אני אומר לך שאת לא מקבלת עוד ארכות ממני ושאם את רוצה עוד ארכה לפרוצדורה מסוימת, להליך מסוים, לסוג רגולציה מסוימת שאת לא עומדת בה בזמנים, אם בגלל שזאת מחלקה עם ידע ייעודי, אם בגלל שכולם מגויסים, תפני לשרה שלך ותבקשי שתוסיף אותך בצו לתוספת השנייה או השלישית בחוק? את חושבת שתאלצי לעשות בזה שימוש? האם את חושבת שאת תעמיסי על התוספת הזאת עשרות פרטים, או שאולי תגידי שלגבי הרוב את מסתדרת ואת צריכה אחד או שניים? האם זה ישנה את אופן העבודה שלך בצורה שתגידי שבלי שהשרה חותמת עכשיו על 15 צווים את לא יכולה לעבוד?     

נטע דוברין: כרגע אין לי אינדיקציה להיקף משמעותי

נטע דוברין:  האינדיקציות שלי לפי התיאור הזה הם לדברים שהם כנראה יהיו יותר נקודתיים

שמחה רוטמן: שהם בחקיקה? שאת לא יכולה בלי חקיקה?     

נטע דוברין: כן

שמחה רוטמן: וזה הצד של האזרח או הצד שלך?     

נטע דוברין: אני יוצאת מנקודת הנחה שלצד של האזרח אנחנו ניתן ארכות

שמחה רוטמן:    יש דברים שאין לך סמכות לתת ארכה לאזרח?     

נטע דוברין: כן, ברור

נטע דוברין:  בפעולה של האזרח כלפיי אני יכולה לנקוט ברמת מדיניות של אי אכיפה, שזה מה שאני עושה גם היום לפני שהחוק עבר

נטע דוברין:  אני אומרת לאנשים שאני מבינה שהם לא יעמדו בלוחות זמנים, לכן על זה אני לא אתעקש או לא אקפיד

נטע דוברין:  יהיו דברים מסוימים שעליהם אני כן אתעקש וכן אקפיד, כמו דיווחים מידיים שאני צריכה לקבל

שמחה רוטמן: אם זה זיהום שעכשיו יצא לאטמוספרה ואת חייבת לדעת מה הוא

נטע דוברין: לא לאטמוספרה, אלא בדברים שמסכנים את הציבור

שמחה רוטמן: אטמוספרה מסכנת מאוד את הציבור אם יוצא אליה זיהום

נטע דוברין: אנחנו מדברים על דברים קונקרטיים

שמחה רוטמן: את יכולה לתת לי דוגמה של מועד לאזרח שאת לא יכולה להאריך בהחלטה מינהלית, לא בקטע של אי אכיפה? אי אכיפה זה טוב, אבל זה לא פוטר את האזרח מחובה חקוקה

שמחה רוטמן:  האם יש מועדים שקבועים בחקיקה שאין לך שיקול דעת להאריך?     

נטע דוברין: בוודאי, יש מועדים של דיווחים רבעוניים, שנתיים, חצי שנתיים

נטע דוברין:  אין לי סמכות להאריך את המועדים האלה, למעט איזו שהיא אמירה שאני מוכנה לקבל את זה באיחור

שמחה רוטמן: אני מניח שדיווחים הם בדרך כלל פחות הפרת חובה חקוקה

שמחה רוטמן:  אני מדבר דווקא על ביצוע פעולות

נטע דוברין: ביצוע פעולות זה לא חלק מההצעה

שמחה רוטמן: שם את לא תבקשי ארכה? שם תדאגי שזה ייעשה כמה שיותר מהר כי זה חירום?      

נטע דוברין: אם זה דבר שדורש ביצוע מיידי, אני אעמוד על זה, אבל אם זה דבר לא דורש את זה, אני לא אעמוד על זה

נטע דוברין:  בהצעה של ההסמכה יש יתרון לרשות מינהלית, כי זה נותן את הגמישות ואת תפירת החליפה לפי מידה

נטע דוברין:  זה גם נוח לי כרשות, רק שזה לא בהכרח משרת את הרצון של הציבור בשקיפות, כי ההחלטות מתקבלות יותר ברמת הצורך הפנימי, יותר ברמת קבלת ההחלטה הנקודתית

שמחה רוטמן: מה אם אתם נותנים ארכה שלכם ומפרסמים אותה לציבור בדרך שבה אתם מפרסמים את ההודעות שלכם לציבור? אני לא אתן לכם להאריך ליותר זמן ממה שאני עושה פה בחקיקה

שמחה רוטמן:  אם אני מאריך פה בחודש או בחודשיים, אני אתן לכם להאריך עד חודשיים

שמחה רוטמן:  אני חושב שברגע שתקבלו החלטה אקטיבית שתצרכו לפרסם, אינטרס השקיפות דווקא יקבל יותר מענה מאשר הארכה גורפת בחקיקה

שמחה רוטמן:  אני אפילו לא אטיל עליכם חובת הנמקה מיוחדת, אבל תצטרכו לפרסם

שמחה רוטמן:  זה לא יהיה משהו גורף שהוא לא שקוף בכלל

נטע דוברין: יש יתרונות וחסרונות

ד"ר גור בליי: יש פה עוד נקודה לטובת הכרעות פרטניות, וזה הפן של הארכה שתואמת את התקופה

ד"ר גור בליי:  אחד הדברים שהטריד אותנו בסעיפים הגורפים זה שזה one size fits all - חודשיים

ד"ר גור בליי:  אם התקופה המקורית הייתה 90 יום, זה אומר שבמקום 90 יום יבוא 150 יום, אבל אם התקופה המקורית הייתה 14 יום, זה אומר שכשהמחוקק קבע את הזמן הזה הוא התכוון לזה שזה משהו שצריך לקרות מאוד מהר

ד"ר גור בליי:  להאריך בעוד 74 יום את ה-14 יום זה פי חמש, לעומת אם אתה מאריך מ-90 ל-150

שמחה רוטמן: משרד הכלכלה, בקשה

דליה שילי יריחובר: בחנו את הנושא של הארכות דחיית מועדים לגבי החלטות מינהליות

דליה שילי יריחובר:  החרגנו לא מעט דברים במודל המקורי בגלל הדחיפות של הדברים

שמחה רוטמן: מה לא החרגתם?     

דליה שילי יריחובר: 	יש משהו אחד במודל החדש שאתה מציע, וזה הנושא של תקנות שכר עבודה מותאם, שכר מינימום מותאם שעוסק באנשים עם מוגבלויות שנמצאים בשוק העבודה

דליה שילי יריחובר:  כדי לקבל החלטה על השכר המותאם שהם אמורים לקבל, צריך לשלוח אותם לאבחון תעסוקתי, כאשר זה נעשה כשהמאבחנים מגיעים למקום העבודה ורואים אותם עובדים

דליה שילי יריחובר:  כרגע קיבלנו נתונים על זה שאותם אנשים לא מגיעים לעבודה, שאותם אנשים עם מוגבלויות מפחדים, חוששים להגיע לעבודה בגלל המצב הביטחוני

שמחה רוטמן: ואז אתם לא יכולים לשלוח את הבודק? שם זה מאוד קשיח? זה בחקיקה?     

דליה שילי יריחובר: זה בתקנות

דליה שילי יריחובר:  מדובר על מועד מתחילת העסקה, על מספר ימים מתחילת העסקה

דליה שילי יריחובר:  היינו רוצים לדעת, בהנחה שהיינו מחריגים את הדבר הזה, אם היינו יכולים לחזור בנו אם אותם אנשים היו חוזרים לעבודה

שמחה רוטמן: 	הבעיה היחידה היא מקום העבודה

שמחה רוטמן:  אם מקום העבודה סגור בגלל המצב ואתם שולחים מפקח, אתם יכולים לקנוס אותו על זה שהוא כאילו מעסיק מישהו

שמחה רוטמן:  אם זו לא סנקציה שמוטלת עליו, על מקום העבודה - -      

דליה שילי יריחובר: 	זה לא עניין של סנקציה

שמחה רוטמן: 	אין שום דבר שאוסר עליכם לבצע פעולות בתוך המועד

שמחה רוטמן:  אם הייתם חייבים חמישה ימים אחרי תחילת העסקה לשלוח מפקח אבל אמרתם שעקב המצב זה יהיה חמישה ימים וחודשיים ובסוף החלטתם לקצר, אתם יכולים לשלוח מפקח

שמחה רוטמן:  מי מחזיק אתכם?     

דליה שילי יריחובר: 	אני שואלת, בגלל שסעיף 17 מדבר על זה שאם יש הארכה של התקופה הקובעת זה נעשה בצורה אוטומטית רק באישור ממשלה, לא באישור ועדה

דליה שילי יריחובר:  אם אנחנו מחריגים את זה ומכניסים את זה לתוספת, האם יש אפשרות בנקודת זמן של הארכה נוספת, בהנחה שתהיה כזאת, להסיר את זה מההחרגות, לחזור למצב רגיל?     

שמחה רוטמן: 	נניח שנתעסק עם שרים ונגיד ששר צריך לאשר את זה כדי שלפחות תהיה בקרה בסיסית של נבחר ציבור על התהליך

שמחה רוטמן:  אם שר העבודה יגיד שהוא מאריך את זה בחודש, גג חודשיים, אז הוא יוכל להאריך שוב או לא להאריך שוב, הכל במידה וחוק המסגרת כולו הוארך בגלל מצב החירום

שמחה רוטמן:  אני חושב שאפילו לא יהיה צריך להוסיף לתוספת אם תהיה החלטה הארכת מועד שכזו

שמחה רוטמן:  התוספת תהיה רק כאשר מדובר מול צד אחר

שמחה רוטמן:  לגבי פעולות פנימיות שלכם בתוך המשרד, זה מצריך רק חובת פרסום

שמחה רוטמן:  משרד הפנים, בקשה

יעל גרמן: 	בהתחלה אדוני ניסה ליצור איזו שהיא הבחנה בין ארכות שמוצעות לרשות לארכות שמוצעות לפרט

שמחה רוטמן: 	את יכולה לתת לי דוגמה להחלטה מינהלית שאת צריכה עליה את הארכה?     

יעל גרמן: 	בחוק רשויות מקומיות (ערר על קביעת ארנונה כללית), בסעיף 3 שבו יש את המועד להגשת השגה על גובה הארנונה, כשהסעיף שלאחריו, סעיף 4, קוצב את הזמן שמנהל הארנונה צריך להשיב לגורם שהשיג

שמחה רוטמן: זה בתוך הרשות המקומית?     

יעל גרמן: זה בתוך הרשות הקומית עצמה

שמחה רוטמן: האם יש משהו ביניכם לבין הרשויות המקומיות? מן הסתם יש לוחות זמנים לא בין הרשות המקומית לבין האזרח

יעל גרמן: 	אין לי כרגע דוגמה קונקרטית

יעל גרמן:  גם הרשות עצמה מורכבת מפרטים

יעל גרמן:  גם הם, כפי שהזכרת, מגויסים

יעל גרמן:  גם על זה צריך לתת את הדעת

שמחה רוטמן: יש רשויות מקומיות שבאמת יצטרכו את הארכה הזאת, אבל יש רשויות מקומיות שלא יצטרכו

שמחה רוטמן:   אם לפרט קבעו שהבית הוא 300 מטר והוא חושב שהבית שלו הוא שני מטר ושסתם מחייבים אותו על 298 מטר, הוא יוכל להגיש השגה

שמחה רוטמן:  אני נותן ארכה גורפת לפרט גם לגבי העבר וגם מכאן והלאה, כאשר אני יכול גם להגיד למשרד הפנים להוסיף את הפרט הזה לתוספת

שמחה רוטמן:  אם יעלו בעיות מהשטח לגבי זה שזה נעשה רק לגבי הסעיף של הארנונה למגורים, לא לגבי הסעיף של הארנונה לעסקים, שר הפנים יוכל להוסיף את הארנונה של העסקים

שמחה רוטמן:  אם הוא לא יעשה את זה, תקום זעקה גדולה ומרה ובסוף יהיה פתרון

שמחה רוטמן:  אם יש פה רשויות נוספות שמעורבות ויהיה צריך להוסיף את זה לתוספת, יוסיפו את זה לתוספת

שמחה רוטמן:  אל תשכחי שחלק מהדברים שהאזרח בא איתם במגע מכוסים כבר בחוקים אחרים - דחיית התשלומים, הרגולציות

שמחה רוטמן:  אם יהיו דברים שלא, יבוא שר הפנים ויוסיף אותם לתוספת בהליך זריז ומהיר, לא תהיה בעיה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שרוב הרשויות המקומיות יכולות להאריך את הזמן להגשת ערר בשיקול דעת שלהן

שמחה רוטמן:  אם תהיה רשות מקומית שיש בה ראש עיר שלא מוכן, שר הפנים יבוא להוסיף את זה בתוספת

שמחה רוטמן:  אני חושב שבצורה כזאת זה מייצר יותר ודאות, יותר שקיפות ויותר התאמה לצרכים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיהיו רשויות מקומיות שהבעיה לא תתעורר, כמו ברשויות מקומיות של המגזר הערבי שאין בהן הרבה מגויסים, הן יכולות לתת את מקסימום השירות לאזרח ולא יצטרכו ארכה

שמחה רוטמן:  אם לא תצוף הבעיה מלמטה, לא יהיה צריך

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים שהם יעבדו ככל הניתן כרגיל, אנחנו לא רוצים שהם ייכנסו עכשיו לבק-לוג של שלושה חודשים גורף

שמחה רוטמן:  השאלה אם אתם יכולים לחיות עם ההסדר של אופט-אין בניגוד לאופט-אאוט

יעל גרמן: כיוון שהתוספת נערכה על בסיס של אופט-אאוט, אין לי כרגע נתונים קונקרטיים לתת מעבר

שמחה רוטמן: אנחנו נעשה הליך מאוד זריז לאופט-אין - זאת אומרת, יבוא השר ויעשה צו

שמחה רוטמן:  נאפשר לוועדה, כמו שעשינו בקורונה, לבקר את זה אחר כך

שמחה רוטמן:  אם הוועדה תחליט להרים דגל, היא תרים דגל, אבל אם הוועדה לא תרים דגל, זה יעבור רגיל

יואב סגלוביץ': החוק הזה כללי מידי, גורף מידי

יואב סגלוביץ':  אני נגד פטור למדינה

יואב סגלוביץ':  מדברים כל פעם, ואני לא מזלזל, על המצוקה של משרדי הממשלה, אבל אני לא מתרגש

יואב סגלוביץ':  אני הרבה יותר מתרגש כשהאזרחים צריכים לקבל שירות מהמדינה, שזה המבחן האולטימטיבי של השירות הציבורי

יואב סגלוביץ':  מה עושים פה? נותנים פטור לשירות הציבורי

יואב סגלוביץ':  אני נגד כל פטור למדינה ובעד כל פטור לאזרח

יואב סגלוביץ':  אם השירות הציבורי צריך לעבוד יותר קשה, שיעבוד יותר קשה, ואם צריך להסיט משאבים, שיסיטו משאבים

יואב סגלוביץ':  האזרחים עכשיו נזקקים למדינה

יואב סגלוביץ':  אני מסתובב כל הזמן בארץ ורואה בכל מקום שיש טענות כלפי מדינה, מוצדקות יותר או מוצדקות פחות, ששואלים איפה המדינה

יואב סגלוביץ':  נשב פה עכשיו בכנסת וניתן פטור? אני נגד הפטור בצורה גורפת

יואב סגלוביץ':  מה שהיה במשך ה-30 יום שעברנו נגמר, אנחנו עכשיו 30 יום קדימה, חוזרים לשגרה

יואב סגלוביץ':  שגרת מלחמה אומרת שהמדינה מגויסת לטובת האזרחים ואין פטור על שום דבר, בשום נושא

שמחה רוטמן: אני מסכים לחלוטין

יואב סגלוביץ': הבעיה שהצעת החוק כמו שהיא כתובה לא דומה

שמחה רוטמן: אנחנו הופכים אותה

שמחה רוטמן:  הרבה מאוד פעמים יש ממשקים בין רשות לרשות

שמחה רוטמן:  לפעמים קשה להבדיל, כי זה הליכים שהם פינג פונג

יואב סגלוביץ': אני לא מכיר את הפרטים

שמחה רוטמן: על הראש אני מסכים לחלוטין

יואב סגלוביץ': שייקחו את הדבר הזה ויבנו הצעת חוק חדשה

שמחה רוטמן: אני שוב אומר, הנושא של צופה פני עבר וצופה פני עתיד כדאי שישתנה

שמחה רוטמן:  אני חושב שהרשויות בהרבה מאוד מהדברים ימצאו פתרונות יצירתיים, אבל אם לא יתאפשר, הן יוכלו לבוא ולהוסיף את זה בתוספת

שמחה רוטמן:  אני מניח שכשהן יגיעו להוסיף איזה שירות ולהסביר למה אותו אי אפשר לתת באותה תקופה, באותו לוח זמנים, הן יצטרכו לענות לשאלות קשות

שמחה רוטמן:  יכול להיות שלחלק מהם תהיה תשובה טובה, יכול להיות שלחלק לא

שמחה רוטמן:  להפוך את זה לאופט-אין מאמץ הרבה יותר את הגישה שהציג חבר הכנסת סגלוביץ'

שמחה רוטמן:  הכלל הוא שהמדינה צריכה לעבוד, לתת את השירות לאזרחים, לעמוד בלוחות הזמנים, להתגבר על מחסור מסוים בכוח אדם שנובע כתוצאה מהמלחמה באמצעות קצת יותר חשיבה מחוץ לקופסא, מאמץ ורצון טוב

שמחה רוטמן:  אני בטוח ויודע שהרוב המוחלט של עובדי המדינה המסורים ידעו למצוא את הכוחות האלה בהם ולעמוד בדברים האלה

שמחה רוטמן:  למה שלא - ניתן את המענה באופט-אין

נועם פליק: יש לנו פה מועדים שביקשנו לא להאריך, כמו חוק אימוץ או ועדות אבחון

נועם פליק:  מה שביקשנו, שזה מופיע בתוספת השלישית, זה לדחות את הגשת ערר של אדם על החלטה של ועדת אבחון מ-45 ימים למועד מאוחר יותר

שמחה רוטמן: זה דבר שאתם חייבים בשבילו חקיקה? אין לכם סמכות להאריך מועדים?     

ד"ר גור בליי: זה סעיף פרטני

ד"ר גור בליי:  ההסדר שחל על זה מעוגן בסעיף ספציפי

שמחה רוטמן: אתם לא צריכים בשבילו את הסעיף הכולל

שמחה רוטמן:  זה כאילו האופט-אין שלכם

נועם פליק: 90% מהעובדים של המשרד הם עובדים סוציאליים שנמצאים במלונות, נמצאים בשטח

שמחה רוטמן: פגשנו אותם בהרבה מאוד מקומות

שמחה רוטמן:  זה זמן טוב לשבח את העבודה שלהם, את כמה שהם מגויסים

טלי ארפי: לנו יש סעיף בחקיקה שמתייחס לנושא של הארכת כהונה של רשות מרשויות האגודה

טלי ארפי:  זו סוגיה ספציפית שבה אנחנו שוקלים לערוך שינוי בהצעה

טלי ארפי:  עדיין לא הגענו להסכמה עם משרד המשפטים

שמחה רוטמן: זה גם אופט-אין, לא אופט-אאוט

שמחה רוטמן:  כל המועדים של האגודות השיתופיות הם אל מול האזרח?     

טלי ארפי: לא, חלקם מועדים שיש סמכות להאריך מבחינת האזרח

שמחה רוטמן: אם אני מבקש כינוס של האסיפה הכללית וכתוב בחוק שצריך לכנס מהרגע ששליש מחברי האגודה מבקשים תוך 14 ימים, האם זה מוארך, לא מוארך?     

טלי ארפי: הצעת החוק מתייחסת לתום כהונה

טלי ארפי:  יש הסדר בחוק שאומר שאם תמה תקופת הכהונה, יש אפשרות תוך שלושה חודשים לערוך בחירות

שמחה רוטמן: 	זה שלכם

שמחה רוטמן:  לעניין בחירות - להאריך כהונה זה אתם מול אגודה שיתופית, כשאגודה שיתופית היא לפעמים גוף חצי שלטוני

שמחה רוטמן:  האם במסגרת השירות לאזרח המועדים מוארכים, לא מוארכים? הם נמצאים פה בחוק?       

טלי ארפי: 	חלקם, לא כולם

טלי ארפי:  בסיום תקופת כהונה יש סמכות לרשם להאריך את המועדים

טלי ארפי:  הנושא של הבחירות הוא נושא עקרוני שאנחנו מבקשים לערוך בו שינוי

שמחה רוטמן: 	אנחנו עוד לא שם

שמחה רוטמן:  מה לגבי האופט-אין, אופט-אאוט?     

טלי ארפי: זה שינוי שהוא שינוי עקרוני

טלי ארפי:  אני רוצה להביא את זה בפני השר ולשמוע את דעתו

משה סולומון: 	אנחנו בהחלט רואים שני מעגלים שלגביהם הצעת החוק היא חשובה ורלוונטית, שני מעגלים לפחות

משה סולומון:  האחד זה המעגל שבין הרשויות המקומיות אל מול הציבור

משה סולומון:  כאן אמרה נציגת משרד הפנים שיש לנו את כל מנגנוני ההשגה והערר

משה סולומון:  יש מועד להגשת השגה, מועד להגשת תשובת מנהל הארנונה בהשגה, ומועד לדיונים של ועדת הערר

משה סולומון:  כולם מועדים קשיחים ותלויים אחד בשני

משה סולומון:  הסוגיה של אופט-אין היא סוגיה קצת יותר נוקשה

שמחה רוטמן: מה אם נכניס את כל המועדים הנוגעים לארנונה כסמכות הארכה?     

משה סולומון: של מי?     

שמחה רוטמן: של שר הפנים

משה סולומון: כאן הבעיה, משום שזה דורש משר הפנים לבחון את כל 259 הרשויות שקיימות היום

שמחה רוטמן: אני יכול להגיד לו לתת גורף לכל הארץ

משה סולומון: אז בוא ניתן גורף בחקיקה

שמחה רוטמן: את אומרת להכניס כבר עכשיו, במידה ואנחנו עובדים במודל של אופט-אין, את המועדים של השגות על ארנונה וכדומה בנוגע לרשויות המקומיות

משה סולומון: נכון

שמחה רוטמן: זה הגיוני, כי אלה מועדים שנוגעים לאזרח

משה סולומון: המעגל השני הוא המעגל של הרשות המקומית אל מול הרגולציה, אל מול הרגולטור

משה סולומון:  משרד הפנים הוא דוגמה מובהקת לדבר הזה

משה סולומון:  סעיף 258 לפקודת העיריות קובע מועדים שבמהלכם שר הפנים יכול להתייחס, להעיר, לעצור ולבטל חוקי עזר

משה סולומון:  סמכות מקבילה קיימת למשרד התחבורה בפקודת התעבורה   ולשר להגנת הסביבה בשלל דברי חקיקה

שמחה רוטמן: מה הארכת המועד מייצרת לכם? היא מייצרת לכם תקופה ארוכה יותר של אי ודאות

שמחה רוטמן:  החוק לא נכנס לתוקף עד האישור, או שהחוק נכנס מיידית ואפשר לבטל?     

משה סולומון: יש מקרים, כמו סעיף 258 וההוראות המקבילות בו, שההתייחסות היא פסיבית – זאת אומרת, אם השר לא פעל, רואים את החוק כמתאשר והוא צריך לעבור לרשומות ולהתפרסם

שמחה רוטמן: אם אני מאריך את המועדים, החוק לא ייכנס לתוקף עד סוף תקופת הארכה

משה סולומון: נכון, זו המשמעות של זה

משה סולומון:  יש מקרים בחוקי העזר עצמם שחלק מההוראות שהוטמעו בו על ידי המדינה קצובים בזמן, כמו ההוראות של האגרות והתשלומים שקצובות בזמן וצריך לחדש אותן מידי חמש שנים, או מידי תקופה שקבועה בחוק העזר עצמו

משה סולומון:  חקיקת המשנה יכולה להתבצע על ידי מועצת הרשות המקומית, אבל האישור הפוזיטיבי במקרים מהסוג הזה צריך להינתן על ידי שר הפנים

שמחה רוטמן: החוק הזה נותן לשר הפנים ארכה?      

משה סולומון: במקום ארכה קצובה מראש, ידועה מראש, משהו שהוא יותר תלוי נסיבות

שמחה רוטמן: אתם רוצים ארכה קבועה מראש?      

משה סולומון: לוודאות יש ערך

שמחה רוטמן: 	לוודאות יש ערך, אבל גם יש ערך לזה שכשמועצה של רשות מקומית מחוקקת חוק עזר, הוא ייכנס לתוקף מתי שהוא

שמחה רוטמן:  ארכה גורפת בהקשר הזה זה משהו שלא הייתי רוצה לתת

יואב סגלוביץ': למה צריך את זה?      

שמחה רוטמן: כי אני מניח שהמחלקה בממונה על המחוז שמאשרת את החוקים האלה נמצאת כולה במילואים

יואב סגלוביץ': אני מניח שבמלחמה לא מתעסקים בחקיקת חוקי עזר חדשים

יואב סגלוביץ':  אם אנחנו לא במלחמה, שזאת הגישה שאני חושב שצריכה להיות, תמשיכו כרגיל

שמחה רוטמן: אנחנו לא יכולים לחשוב על כל הנסיבות

שמחה רוטמן:  תחשוב שיש חוק שעוסק ספציפית בהגנת הסביבה, שדורש ידע ומומחיות כדי לאשר או לא לאשר אותו, רק שהמחלקה שעוסקת בו נמצאת כולה במילואים

שמחה רוטמן:  הרשות המקומית עובדת כרגיל ואישרה את זה, אבל אין במשרד להגנת הסביבה מישהו שיבדוק את הדבר הזה

יואב סגלוביץ': אתה יודע כמה עסקים היום לא עובדים? אנחנו מחפשים פה פתרונות למשהו - -      

שמחה רוטמן: מכיוון שאנחנו לא רוצים שהחוק יאושר באופן אוטומטי בלי שהוא עבר את הבדיקה כי זה יכול לגרום נזק לבעלי עסקים ולאזרחים, אני חושב שיש מקום לתת הסמכה לשר לתת ארכה על המועד שקבוע בחקיקה, שיש מקום לעשות את זה נקודתי באופט-אין

שמחה רוטמן:  זה דבר נכון יותר מאשר לקבוע כלל גורף

שמחה רוטמן:  אני רוצה לאפשר לשר הרלוונטי להגיד: "החוק הזה ימתין עוד חודש, ימתין עוד חודשיים"

ד"ר גור בליי: סביר להניח שברוב המקרים שרשות מקומית מחוקקת חוק כזה היא רוצה שהוא ייכנס לתוקף מהר, כי אולי זה לתת מענה למפונים, כי אולי זה לתת מענה למצב החירום

משה סולומון: אני מסכימה לגמרי

משה סולומון:  חבר הכנסת סגלוביץ', רשויות מקומיות מתקינות חוקי עזר בשלל תחומים גם בתוך התקופה הזאת

יואב סגלוביץ': אז למה אתם הולכים על הכלל?     

משה סולומון: בראשית הדברים אמר יושב ראש הוועדה שאנחנו מנסים להתכנס לשגרת חירום, וזה סוג אחד של חוקי עזר

משה סולומון:  הדבר השני אלה דברים שמלכתחילה בחוקי העזר נקצבו בזמן והזמן שלהם הגיע

יואב סגלוביץ': אין לי בעיה עם שגרת חירום, יש לי בעיה עם חירום שגרה

משה סולומון: ברור שצריך כמה שיותר מהר, אבל אנחנו מכירים את העבודה מול משרד הפנים בכל הנוגע לאישור חוקי עזר

משה סולומון:  תמיד אנחנו שואלים את עצמנו אם במסגרת 60 הימים שקבועים בסעיף 258 לפקודה אפשר גם לומר: "אני מתכוון להתעסק על זה ולהעיר על זה, אבל תמתינו רגע"

משה סולומון:  בית המשפט העליון עמד על השאלה הזאת ואמר שזאת שאלה של סבירות

שמחה רוטמן: ועוד של שר

משה סולומון: גם למשרד הפנים יש את הגורמים שאיתם הוא מתייעץ ומהם הוא מבקש לקבל אישורים כשהוא מאשר את חוקי העזר, לכן הוודאות - -     

שמחה רוטמן: אני חושב שבשנייה שהכלל יהיה לעמוד בלוחות זמנים שקבועים בחוק ורק במקרים חריגים להוסיף את זה בתוספת או להודיע על זה לוועדה, זה מה שייצר את הוודאות ואת הגמישות הנדרשת, יותר מאשר הארכה גורפת

שמחה רוטמן:  עורכת הדין טלי אגמון, משרד הבריאות

טליה אגמון: משרד הבריאות עשה את הבדיקה לגבי מה הם הדברים שאולי בכל זאת מצריכים ארכה

טליה אגמון:  יש לנו 55 חוקים שאנחנו אחראים עליהם ועשרות רבות של תקנות מכוחם

טליה אגמון:  המיפוי שעשיתי הוא בעירבון מוגבל

טליה אגמון:  בחלק גדול מהדברים אנחנו יכולים להסתדר עם המועדים

טליה אגמון:  את ההוראות לגבי מזון, שיש דחיפות רבה בהודעות על אירועים חריגים, החרגנו כבר בגרסה המקורית

טליה אגמון:  פה ושם יש מקומות שבהם כתוב זמן לרשות לקבל החלטה, כשהזמן עשוי להיות קצר מידי בנסיבות הנוכחיות, כמו למשל סעיף 55א1א לפקודת הרוקחים שקוצב למנהל 35 ימים ממועד הגשת הבקשה להכין את הבקשה לרישיון תמרוקים חדש

טליה אגמון:  זה לא משהו דחוף

שמחה רוטמן: לא עשינו על זה משהו בהסדרים?      

טליה אגמון: זה משהו עם השלכה מסוימת

טליה אגמון:  יש חלופות זמניות למתן הרישיון

טליה אגמון:  הקושי המרכזי שיכול להיות לנו בהקשר הזה - שבמחלקה קטנה כמו המחלקה לתמרוקים יכולים להיות הרבה אנשים שמגויסים למילואים

טליה אגמון:  אני לא יודעת לומר בוודאות לגבי המחלקה הזאת, אבל במשרד הבריאות בין 25% ל-35% מהעובדים כרגע לא זמינים באופן מלא לעבודה, בין אם הם מגויסים למילואים, בין אם הם מגויסים בחמ"ל למשרד, בין אם יש להם בני משפחה קרובים במילואים, נעדרים או שהם בעצמם פונו מביתם, לכן היכולת שלנו להתמודד באופן שוטף עם משימות קצרות מועד היא יותר מורכבת

טליה אגמון:  אני חושבת שההצעה של אדוני יכולה לתת לנו פתרון

טליה אגמון:  אם תהיה סמכות להאריך קונקרטית מועדים שנראה שאנחנו לא מצליחים לעמוד בהם, אני חושבת שההצעה הזאת תהיה טובה

טליה אגמון:  יש, למשל, הליכים של דין משמעתי לרופאים שמופיעים בפקודת הרופאים

טליה אגמון:  מדובר על הליכים דחופים שקצובים בזמן

טליה אגמון:  כאשר רופא עשה פעולה של רשלנות חמורה וגרם לנזק חמור למטופל, יש סמכות למנהל לשלול ממנו את הרישיון באופן מהיר על ידי ועדה שצריכה להתכנס בתוך 14 ימים ולתת החלטות בתוך 30 יום

טליה אגמון:  זה נושא חשוב שחשוב לעשות אותו מהר ואנחנו מנסים לעמוד במועדים, אבל לפעמים יהיה לנו קושי לכנס ועדה בזמן

יואב סגלוביץ': זה כולל עבירות פליליות?      

טליה אגמון: זה פחות רלוונטי, אבל לפעמים כן בגלל כתב אישום

טליה אגמון:  יש לנו שלושה סעיפים כאלה בפקודת הרופאים

טליה אגמון:  יש לנו סעיף חדש בחוק שעוסק ברישיון של רופא שהורשע בעבירת מין, שגם שם יש תקופה קצובה ומהירה שאנחנו צריכים לפעול כדי לדון בהשעיה אוטומטית שהחוק נותן

טליה אגמון:  בית הדין שלנו עושה את כל המאמצים שנעמוד בלו"ז

טליה אגמון:  לא הייתי רוצה שבגלל שלא עמדנו בלו"ז תקום איזו שהיא טענה שבגללה רופא כזה יוכל להמשיך להיות בלי רישיון

יואב סגלוביץ': תקום  טענה

טליה אגמון: זה נושא שמאוד רצינו שייכנס לתוך הארכה, לא להחריג אותו

יואב סגלוביץ': אם יש רופא שביצע עבירת מין במטופלת, הוא יטופל בלי הארכה

טליה אגמון: אנחנו נעשה את כל המאמצים

טליה אגמון:  אנחנו נתקלנו בחוסר נכונות של חברי ועדות משמעת להגיע לדיון פיזי, אבל נמצא לזה פתרונות

טליה אגמון:  ההצעה של אדוני יכולה להתאים לנו

שמחה רוטמן: 	אני חושב שנעבור למודל של אופט-אין צופה פני עתיד

שמחה רוטמן:  אנחנו ניתן הוראה שלגבי מה שהיה עד עכשיו אין צורך בהארכה, שזה מה-7 באוקטובר עד ה-17 בנובמבר

שמחה רוטמן:  צעדים של הוספה או החרגה יהיו מחויבים בהוספה לתוספת

שמחה רוטמן:  שימוש בסמכות כללית כזאת של דחיית מועדים יהיה מחויב בהודעה לוועדה

שמחה רוטמן:  דברים שהם כלפי צד ג', כמו השיג ושיח בין הרשויות, יחייבו תוספת, לא תהיה ברירה, אבל הודעה על משהו פנימי כמו ההודעה של משרד העבודה על כך שאת המפקחים שלו הוא לא יכול לשלוח, זה לא דבר שידרוש הוספה לתוספת, זה דבר שלא משפיע על צדדים שלישיים

יעל גרמן: היא כן יכולה להשפיע על אותם עובדים

יעל גרמן:  כשאני לא מקבלת את האבחון הזה, אני כמשרד לא יכולה לקבל החלטה

שמחה רוטמן: כל ארכה עלולה לפגוע במישהו

שמחה רוטמן:  אני התכוונתי לזה שהיא לא מכווינה התנהגות במובן של תקנה בת פועל תחיקתי, היא לא מכווינה התנהגות של צדדים אחרים

שמחה רוטמן:  זה בגדול הוראת נוהל, רק שהחוק שלכם קשיח בגלל כל מיני היסטוריות

שמחה רוטמן:  ברוב המשרדים דבר כזה היה נקבע בהוראת נוהל, בהכוונת פעולת התנהלות של הרשות, אבל אצלכם זה נקבע בחקיקה קשיחה

שמחה רוטמן:  כדי שלא תהיו בהפרה, אתם צריכים לפרסם אותה, תהיה לכם סמכות לפרסם את הדבר הזה

אביטל שטרנברג: אם אנחנו בתוך המנגנון של החוק הזה, נצטרך לעשות את זה בתוספת

שמחה רוטמן: תלוי

אביטל שטרנברג: זה לא יהיה על מקרה קונקרטי

שמחה רוטמן: 	השאלה אם זו הוראת מינהל או תוספת

אביטל שטרנברג: כשאנחנו אומרים שהתקופה לא תימנה עד ה-17 בנובמבר, אנחנו למעשה מדברים הן על הפרט והן על הרשות

אביטל שטרנברג:  מה קורה עם הפרט מעבר ל-17 בנובמבר? אותו מודל?      

ד"ר גור בליי: ההסדר שאנחנו מדברים עליו הוא במקום סעיף 2

שמחה רוטמן: נעבור להקראה

ד"ר גור בליי: ההסדר הזה של אופט-אאוט, אופט-אין זה לגבי ההסדר הכללי שבסעיף 2

ד"ר גור בליי:  ההסדרים הפרטניים שיש לחופש מידע, לדירקטורים, לאגודות שיתופיות - -     

שמחה רוטמן: הם יישארו הסדרים פרטניים

ד"ר גור בליי: הוועדה תדון בהם לגופם, אבל הם לא משתנים

ד"ר גור בליי:       פרק א': הגדרות      הגדרות		1

ד"ר גור בליי: 	בחוק זה –  			"בית דין מינהלי" – כהגדרתו בחוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב – 			1992, לרבות גוף או אדם אחר בעל סמכות שפיטה על פי דין שאינו 			בית משפט או בין דין;     

שמחה רוטמן: זה לסעיף של הארכת מועדים של בתי דין מינהליים

ד"ר גור בליי: בדיוק, נדון בזה בסעיף הרלוונטי

ד"ר גור בליי:      			"דירקטור בלתי תלוי", "דירקטור חיצוני", "חברה פרטית",  			"חברה ציבורית", "חברת איגרות חוב" – כהגדרתם בחוק  			החברות;     			"החלטה מינהלית" – החלטה או פעולה של רשות ציבורית,  			מכוח סמכותה לפי חיקוק, שאינה תקנה בת פועל תחיקתי, 			למעט החלטה או פעולה כמפורט להלן:     

ד"ר גור בליי: או לכליאה;     

ד"ר גור בליי: פעולה שעניינה דיווח או העברת הודעה או  

ד"ר גור בליי: המדינה ונציב תלונות הציבור;     	אלו אותן החלטות מינהליות שלגביהן יש את הדחייה עד ה-17 ואחר כך את מנגנון האופט-אין

שמחה רוטמן: מה זה "שאינה תקנה בת פועל תחיקתי"? מה שמירה ואני דיברנו עליו קודם, סעיף 258, מוחרג בכל מקרה מהחוק, כי החלטה של שר הפנים לאשר או לא לאשר חוק עזר היא בוודאי תקנה בת פועל תחיקתי

משה סולומון: אנחנו סבורים שלא

משה סולומון:  אנחנו סבורים שההחלטה עצמה, במיוחד אם היא פאסיבית, היא החלטה מינהלית, וזה בשונה מהתקנה של חוק עזר על ידי הרשות המקומית

ד"ר גור בליי:  גם אנחנו סברנו שיש אי בהירות לגבי הדבר הזה, לכן הסיכום היה שאת הנושא של החלטה מינהלית שהיא בת פועל תחיקתי יש להוסיף לחריגים

ד"ר גור בליי:  הכוונה של הממשלה הייתה לדבר על סיטואציות שיש לו"ז להתקנה של תקנות, שזה בוודאי לא נדחה

ד"ר גור בליי:  זה לא להפעלת סמכות מכוח תקנה, אלא להתקנה של תקנות

שמחה רוטמן: יש דוגמאות לזה?     

שרה גולד: למשל, צווי פיקוח על מחירים

שרה גולד:  בחלקם קבוע שבמועד מסוים בכל חודש צריך לעדכן את המחיר לפי המצב הכלכלי

שמחה רוטמן: וזה אתם רוצים שיעבוד כרגיל?     

שרה גולד: כן

שמחה רוטמן: צריך לכתוב התקנת תקנות במקום תקנת בת פועל תחיקתי

שרה גולד: תקנה לפי חוק הפרשנות היא כל הוראה בת פועל תחיקתי

שמחה רוטמן: כן, אבל אני יודע כמה מחלקות בייעוץ וחקיקה עוסקות בוויכוחים כל יום על השאלה מה היא תקנה בת פועל תחיקתי ומה לא

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה להכניס את המושג הזה לחקיקה, כי גם ככה הוא מורכב לנו

ד"ר גור בליי:  יש פה את ההחרגה של החלטה או פעולה הנוגעת למעצר, משמורת או כליאה

ד"ר גור בליי:  אנחנו העלינו פה את השאלה לגבי קבוצות אחרות, כמו קטינים, חסרי ישע, אנשים עם מוגבלות בשל היותם כאלה, לא אם משנים את ההסדרים הכלליים שחלים באופן אינצידנטלי גם עליהם

ד"ר גור בליי:  אני מבין שזה מקובל

שרה גולד: אין לנו התנגדות, כל עוד זה באמת מתייחס למצב שלהם ככזה

שרה גולד:  אנחנו רק רוצים לחדד את זה עם הגורמים הרלוונטיים אצלנו

שמחה רוטמן: דעתי איננה נוחה כל כך מזה שזה בתוך ההגדרה

שמחה רוטמן:  אני הייתי אומר, החלטה מינהלית – החלטה או פעולה של רשות ציבורית מכוח סמכותה לפי חיקוק, כשבהוראה האופרטיבית הייתי בא ואומר שהוראות אלו לא יחולו על

שרה גולד:   התוצאה היא אותה תוצאה

שמחה רוטמן: נכון שהתוצאה היא אותה תוצאה, אבל זה נראה לי יותר נכון לשים את זה בסעיף האופרטיבי, פחות בהגדרת ההחלטה

שמחה רוטמן:  זה לא שעכשיו הפעלתי שיקול דעת אם זה חל על זה או לא

שרה גולד: אין לנו התנגדות

שמחה רוטמן: זה נראה לי יותר נכון נראותית ונוסחית

ד"ר גור בליי: הם מחריגים פה פעולה שעניינה דיווח או העברת הודעה או מידע, לכנסת, לוועדה מוועדותיה, למבקר המדינה ולנציב תלונות הציבור

ד"ר גור בליי:  בתוך אותו רציונל אמרנו שאולי כל העברה שהיא לדיווח או מידע לרשות ציבורית - -     

שמחה רוטמן: זה מלא

ד"ר גור בליי: רשות ציבורית אחת לשנייה – כלומר, לא רק לכנסת, לוועדה מוועדותיה ולמבקר המדינה, גם ממשרד למשרד

שמחה רוטמן: 	יכולות להיות הרבה מאוד פעמים פעולות שדורשות חובת התייעצות בין שני משרדים

שמחה רוטמן:  אפשר לבוא ולהגיד: "אני רוצה לדחות הכל", אבל אם יש חובה להתייעץ בין משרד למשרד וזה דורש העברת מידע, דורש חובת דיווח, זה הרבה יותר רחב

שמחה רוטמן:  להכין את הדיווח הזה דורש משאבים

שמחה רוטמן:  אני מאוד מתחבר למה שאמר יואב, הייתי רוצה שכמה שפחות

אביטל שטרנברג: זה בדיוק מה שאנחנו עושים כאן

שמחה רוטמן: כל דיווח של רשות ציבורית מכוח חיקוק לרשות אחרת - -     

שרה גולד: הדיווחים האלה נועדו בדרך כלל למטרות פיקוח

שמחה רוטמן: לפעמים זה למטרות פיקוח, לפעמים זה למטרות התייעצות

ד"ר גור בליי: זה כמו בחוק אישורים רגולטוריים – דיווח לרשות האסדרה

שמחה רוטמן: אגב, אני הייתי מחריג באופן גורף כך שהם לא יחולו על כל פעולה מכוח חוקים של כל מצב החירום

ד"ר גור בליי: זה קיים

ד"ר גור בליי:  לפעמים בין רשות לרשות הפקת הדוח היא הפעולה, היא המשימה שעליה הבן אדם אומר: "אני לא עומד - -"     

אביטל שטרנברג: מספיק שתהיה חשיבה כדי שלא נדחה אותה, לכן הוספנו אותה בחריגים

שרה גולד: עניין של דיווח לכנסת ולמבקר המדינה - -     

שמחה רוטמן: כנסת, ועדה, מבקר – מובן

שרה גולד: בגלל שאנחנו הולכים לאופט-אין, יכול להיות שזה משהו שאפשר להשאיר לשיקול דעת פרטני

ד"ר גור בליי: זה לא נראה לי קריטי הדבר הזה, לכן נשאיר את זה בנוסח הממשלתי

ד"ר גור בליי:  כן נעשה מה שהיו"ר דיבר עליו - להעביר את זה לסעיף האופרטיבי

ד"ר גור בליי:  אנחנו מכניסים אוכלוסיות מוגנות נוספות שדיברנו עליהן וגם את ההחלטה המינהלית שהיא בת פועל תחיקתי

שמחה רוטמן: הדוגמה של משרד העבודה תוחרג? זה חלק מהעניין של האם מכניסים משהו להגדרה או לא

שמחה רוטמן:  הדוגמה של משרד העבודה, של קביעת שכר מינימום מותאם לאוכלוסיות מיוחדות, אם אנחנו מחריגים אותה, הם יהיו חייבים ולא יהיו יכולים

שמחה רוטמן:  שם זה קושי אובייקטיבי שבכלל קשור לאזרח

שרה גולד: יש בזה משהו

שרה גולד:  יש מקרים שהדחייה היא דווקא לטובת - -     

שמחה רוטמן: בואו תשאירו את זה בנוסח הממשלתי

שמחה רוטמן:  מאחר ואנחנו נעביר את המודל לאופט-אין, אז הרבה מאוד מהמצוקות שאנחנו יכולים לחשוב עליהן ירדו

שמחה רוטמן:  אל תשנו את ההגדרה פה

שמחה רוטמן:  תשאיר את ההגדרה הממשלתית, אלא אם כן נעביר את זה לסעיף האופרטיבי

ד"ר גור בליי: יש פה עוד עניין שאולי גם הוא מתרפא במידה מסוימת מהנושא של האופט-אין, וזה כל הנושא של חוקי היסוד, החקיקה המשטרית, חוקי בחירות

אביטל שטרנברג: מדובר על חוק רגיל

אביטל שטרנברג:  הוא לא יכול להתגבר על חוקי יסוד

ד"ר גור בליי:  אגב, יש אי בהירות לגבי המעמד של חוקי יסוד משטריים

ד"ר גור בליי:  לא הייתי רוצה להיכנס לפירמידת הנורמות

שמחה רוטמן: דוגמה

ד"ר גור בליי: לפני שהיה אופט-אין ואופט-אאוט היינו מוטרדים אפילו מחוק יסוד: הממשלה

ד"ר גור בליי:  יש שם תהליכים שקשורים בהרכבת ממשלה, כשחלקם קצוב בימים

ד"ר גור בליי:  לפי נוסח החוק, קודם הם אולי גם היו מוארכים

אביטל שטרנברג: זה חוק יסוד מול חוק רגיל

אביטל שטרנברג:  יכול להיות שיש חקיקה משטרית שהיא ברמה של חקיקה רגילה - -     

שמחה רוטמן: יש חוק הממשלה (פרסום הסכמים קואליציוניים)

אביטל שטרנברג: הליכים משטריים שהם חוקים רגילים, לא חוקי יסוד, אין לנו בעיה להכניס לתוספת לגבי העבר

אביטל שטרנברג:  לגבי העתיד זה אופט-אין

ניצן רוזנברג: אתה רוצה באופט-אין לאפשר חוקים משטריים?     

אביטל שטרנברג: נדון בזה כשנגיע לרשימה

אביטל שטרנברג:  היא כרגע ריקה

ד"ר גור בליי: השאלה אם דברים משטריים כעניין מתודי, כעניין עקרוני, לא צריכים להיות בפנים?     

שמחה רוטמן: חלק מהדברים האלה זה דיווח לכנסת

שמחה רוטמן:  המשטריים, שזה דיווח לכנסת, בכל מקרה מוחרגים

שרה גולד: יש עניינים פרטניים, כמו סעיף בחוק הבחירות שמתייחס להשמדת חומר בחירות של חקירה פלילית

שרה גולד:  להכניס להסדר של האופט-אין את ההסדרים המשטריים, נראה לי שכולנו מסכימים - -     

ד"ר גור בליי: השאלה אם אי אפשר להחריג פה הוראות בחוק היסוד?      

שמחה רוטמן: זה לא חוק יסוד

ד"ר גור בליי: זה לא

שמחה רוטמן: לא הייתי נכנס לזה

אביטל שטרנברג: אין לנו בעיה שחקיקה משטרית רגילה תהיה כלפי העבר

ד"ר גור בליי: יש הוראות שקשורות בתקציב, יש הוראות שקשורות בחוק יסוד: הממשלה, יש הוראה להסכמים קואליציוניים בחוק הממשלה

שמחה רוטמן: זה לא בתקופה הרלוונטית פה

ד"ר גור בליי: למה? אם מצטרפת לקואליציה - -     

שמחה רוטמן: זה דיווח לכנסת

ד"ר גור בליי: זה לא בדיוק דיווח לכנסת

ד"ר גור בליי:  זה לא דיווח של משרד לכנסת

שמחה רוטמן: זו רשות ציבורית שעניינה דיווח או העברת הודעה או מידע לכנסת

שרה גולד: גור, אתה רוצה להכניס את זה לתוך ההגדרה, או שפשוט לא נכניס את זה לאופט-אין?     

שמחה רוטמן: אני לא יודע מה זה חוק משטרי

שמחה רוטמן:  חוק יסוד: מבקר המדינה זה חוק יסוד

שמחה רוטמן:  חוק מבקר המדינה הוא חוק משטרי? כן, לא, יכול להיות

שמחה רוטמן:  חוק הבחירות לכנסת הוא חוק משטרי? כן, לא, לא יודע

שמחה רוטמן:  האם חוק נציב תלונות הציבור על שופטים הוא חוק משטרי? לא יודע

ד"ר גור בליי: קודם כל חוקי היסוד

שמחה רוטמן: אבל חוקי היסוד לא רלוונטיים לך

ד"ר גור בליי: יכולים להיות רלוונטיים

שמחה רוטמן: איך?     

ד"ר גור בליי: פרקי הזמן שקשורים בהרכבת ממשלה לפי הנוסח כרגע מוארכים

שמחה רוטמן: לא

ד"ר גור בליי: למה לא?     

אביטל שטרנברג: כי החוק הזה לא יכול להתגבר על חוק היסוד

אביטל שטרנברג:  זה חוק רגיל

ד"ר גור בליי: אני לא רוצה ליצור מצב תיאורטי של סתירה

ד"ר גור בליי:  נכון שאז תהיה פרשנות שתגיד שחוק היסוד גובר, אבל למה להיכנס לשם?     

שמחה רוטמן: אם הגופים האלה יצטרכו ארכה, יש להם את הדרך לעשות את הארכה, הם יעשו את הארכה בחקיקה

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שזה יעורר שאלה פרשנית לגביהם

שמחה רוטמן:  הייתי אולי עושה שפעולות שמוטלות על הממשלה כממשלה, לא כרשות שלטונית - -      

ד"ר גור בליי: אני לא בטוח - -     

שמחה רוטמן: בוודאי שכן

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות אפילו בתקנון הממשלה, אם יש חובה לכנס את ועדת שרים בתוך זמן מסוים

ד"ר גור בליי: יכולים לתקן אותו

ד"ר גור בליי:  אם זה בתקנון הממשלה, אין בעיה, שיתקנו את תקנון הממשלה

שמחה רוטמן: השאלה אם הם צריכים לעשות את זה

ד"ר גור בליי: הבעיה זה עם דברים של חיקוק

שמחה רוטמן: בעיני זו קבוצה ריקה, בוודאי אם אנחנו מדברים על אופט-אין

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח לחשוב על מקרים כאלה

שמחה רוטמן:  אם כן, שיבואו אם אופט-אין או עם שינוי חקיקה ספציפי

שמחה רוטמן:  יש חוק יסוד שקובע מועדים?     

ד"ר גור בליי: למשל, יש את התקופה שיש לנשיא לעשות את הליך ההתייעצויות

ד"ר גור בליי:  זה דבר שיכול להתעורר באופן עקרוני

שמחה רוטמן: אם אתה רוצה להכניס את הקבוע בחוקי יסוד, לא כואב לי להוסיף את זה

שמחה רוטמן:  אני לא נכנס עכשיו לעולם פירמידת הנורמות, לחוק יסוד משטרי, לחוק יסוד משורין אל מול חוק יסוד לא משורין

שמחה רוטמן:  האם פקיעת כהונתו של נציב תלונות הציבור על שופטים היא מועד הקבוע בחוק משטרי? האם נציב תלונות הציבור על שופטים זה גוף משטרי, לא גוף משטרי? אני לא יודע

ד"ר גור בליי:  השאלה הייתה שאלה כללית לגבי הנושא

ד"ר גור בליי:  אני מסכים איתך שלהגיד את המילה "משטרי" זה עמום

אביטל שטרנברג: כלפי העתיד אופט-אין זה ברור

אביטל שטרנברג:  כלפי העבר? אפשר להכין רשימה

אביטל שטרנברג:  העברנו לכם רשימה חלקית של חוקי בחירות

אביטל שטרנברג:  אני חושבת שאפשר להכניס חוקים ספציפיים

שמחה רוטמן: אין לי בעיה שתוסיף פעולה שהמועד לביצועה קבוע בחוק יסוד

שמחה רוטמן:  יש לי בעיה לגבי חוקים משטריים

ניצן רוזנברג: אז אולי רק דברים שקשורים לבחירות?     

שמחה רוטמן: עזבו, לא יוצאים מזה

שמחה רוטמן:  לבחירות לרשויות מקומיות חוקקנו חוק ספציפי? קבענו הסדר ספציפי? לא

ניצן רוזנברג: אפשר בחקיקה של בחירות - -     

שמחה רוטמן: יביאו הסדר ספציפי

שמחה רוטמן:  אני לא יכול להחריג את זה באופן גורף

שמחה רוטמן:  יש דברים שצריך, יש דברים שלא

שמחה רוטמן:  בדיוק בשביל זה הרציונל של אופט-אין

ד"ר גור בליי: 	"המצב הביטחוני המיוחד" – המצב הביטחוני השורר במדינה שבשלו  	הוכרז מצב מיוחד בעורף כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית,  	התשי"א – 1951, ביום כ"ב בתשרי התשפ"ד (7 באוקטובר 2023);     	"חברה ממשלתית", "חברת בת ממשלתית", "חברה מעורבת" –  	כהגדרתן בחוק החברות הממשלתיות;     	"חוק החברות" – חוק החברות, התשנ"ט-1999;     	"חוק החברות הממשלתיות" – חוק החברות הממשלתיות, התשל"ה –  	1975;     	"חוק חופש המידע" – חוק חופש המידע, התשנ"ח – 1998;     	"חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים" – חוק לקידום הבנייה  	במתחמים מועדפים (הוראת שעה), התשע"ד – 2014;     	"חוק משק הגז הטבעי" – חוק משק הגז הטבעי, התשס"ב – 2002;     	"חוק ניירות ערך" – חוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968;     	"חוק סדר הדין הפלילי" – חוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב),  	התשמ"ב – 1982;     	"חוק העונשין" – חוק העונשין, התשל"ז-1977;     	"חוק התכנון והבנייה" – חוק התכנון והבנייה, התשכ"ה – 1965;     	"מוסד תכנון" – כהגדרתו בחוק התכנון והבנייה, לרבות ועדת  	ערר לפיצויים ולהיטל השבחה כמשמעותה בסעיף 12ו לחוק  	האמור;     	יכול להיות שאת זה נוכל להוריד, כי זה רלוונטי לפרק של התכנון והבנייה שירד

ד"ר גור בליי:       		"מועד נקוב" -  מועד הנקוב באחת הדרכים שלהלן:     

ד"ר גור בליי: בציון מועד שחל מידי תקופה;     

שרה גולד: אנחנו בהצעת החוק מציעים שני הסדרים שחלים ומקבילים אחד לשני

שרה גולד:  אנחנו רוצים לדחות מועדים נקובים, כמו אם קבוע שרשות צריכה לפרסם דוח מסוים בכל 31 באוקטובר מידי שנה, ואנחנו רוצים לדחות גם אם צוין מועד שחל מידי תקופה, שזה למשל אם קבוע שפעולה מסוימת צריכה להיעשות מידי חודש

שרה גולד:  לצד זה יש את לנו את התקופות, שזו ההוראה הקלאסית שנקבעת בחקיקה ולגביה אנחנו קובעים הסדר בסעיף 2(א)

ד"ר גור בליי: 	"פעולה של אדם כלפי רשות ציבורית" – פעולה של אדם המופנית 	לרשות ציבורית, לפי חיקוק, ובכלל זה הגשת השגה, מסירת דיווח, 	מסמך או מידע אחר, מענה לפנייה של רשות ציבורית או הגשת  	בקשה להפעלת סמכות לפי חיקוק, למעט פעולות כמפורט להלן:     

ד"ר גור בליי: מס וכל תשלום חובה אחר;     

ד"ר גור בליי: לשלמו בתוך תקופה שקבע בית המשפט לפי סעיף 66  לחוק העונשין;     

ד"ר גור בליי: התשמ"ו-1985;     

ד"ר גור בליי: לחוק סדר הדין הפלילי או דין אחר;     

ד"ר גור בליי: בעבירות על החיקוקים המפורטים בתוספת השנייה לחוק  בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969;     

ד"ר גור בליי: 76 לחוק העונשין;     

ד"ר גור בליי: הדין הפלילי;     

ד"ר גור בליי: תשלום קנס אזרחי שנקבע בחיקוק;      מה שהאדם כן יהיה מחויב זה כל מה שקשור בתשלומים ודברים שהוא עושה שהם לא מופנים לרשות אלא כלפי כולי עלמא

ד"ר גור בליי:  אם נגיד אמרו לי להרוס את הבית או להרוס מבנה, אני צריך להרוס ועל זה אין דחייה

שמחה רוטמן: איפה זה כתוב?     

ד"ר גור בליי: כי הם אומרים שזה לא מופנה לרשות הציבורית

שרה גולד: אנחנו עוסקים בממשק שבין האדם לרשות, לא בין אדם לפרטים אחרים

ד"ר גור בליי: אבל התשלומים הם בחוק אחר

שרה גולד: את התשלומים אנחנו שמים בצד

שרה גולד:  חשבנו שלפטור גורף מתשלומים יש השלכות מאוד רחבות, לכן לא נכון לעשות את זה

שרה גולד:  לפעולות שאדם צריך לבצע כלפי כולי עלמא יש השלכות מאוד רחבות, לכן לא נכון לדחות את זה

שרה גולד:  יש לדחות רק במישור היחסים שבין האדם לרשות - אם צריך להגיש השגה לרשות, בקשה לרשות, דיווח לרשות

שרה גולד:  לבצע צו הריסה, למשל, זה סיכון לציבור, לכן חשוב שהוא יבצע את הצו

ד"ר גור בליי: מה אם זה משולב? מה אם אני צריך להרוס ולדווח שהרסתי?     

שרה גולד: החיקוקים לא קובעים מועד לדיווח ומועד לביצוע

שרה גולד:  מבחינתנו הביצוע הוא מה שחשוב, לכן הביצוע ייעשה

שמחה רוטמן: אם בן אדם בנה משהו על שטח ציבורי, הפינוי או ההריסה הם כלפי רשות הציבור, הם לא כלפי כולי עלמא

שמחה רוטמן:  אם אדם בנה בשטח שלו, אין שום בעיה קניינית בשטח, הוא רק מפר את חוק התכנון והבנייה בזה שהוא בנה את זה שם

שמחה רוטמן:  אגב, אם בן אדם בנה משהו שלא כדין אצלו בשטח ועכשיו הוא בצו 8, אני לא רוצה שהוא יעמוד בדד ליין להרוס

שמחה רוטמן:  אין לו איך לטפל בזה

שמחה רוטמן:  יש מקרים שאני כן הייתי רוצה שתינתן לו ארכה, יש מקרים שלא הייתי רוצה שתינתן לו ארכה

שמחה רוטמן:  השאלה איפה אתם מייצרים את ההבחנה הזאת

שרה גולד: אנחנו רוצים לתחם את ההסדר לפעולות שאנחנו חושבים שיש לנו דרך לפקח ולראות איך זה מתבצע

שרה גולד:  גם אם אדם בנה מבנה ללא היתר בשטח שלו, מבחינתנו יש פה איזה שהוא אינטרס ציבורי

שמחה רוטמן: זה ברור

שמחה רוטמן:  למה זה לא נקרא פעולה כלפי רשות ציבורית?     

אביטל שטרנברג: זאת חובה שלו, הוא לא עושה טובה לרשות

שמחה רוטמן: אם פלשתי לשטח העירייה ובניתי שם, ההריסה של המבנה, פינוי המבנה או חובת פינוי המיטלטלין ששמתי שם היא פעולה כלפי רשות ציבורית

אביטל שטרנברג: היא כלפי ציבור, כי זה השטח של הציבור כולו

שמחה רוטמן: אני לא חולק עלייך על המהות, אני פשוט אומר מבחינת הניסוח

שמחה רוטמן:  אני יכול להבין את החוק כאילו הוא נותן לי פטור

אביטל שטרנברג: יכול להיות שכלפי העתיד צריך לעשות מנגנון יותר משוכלל, כדי שבאמת נעמוד על המקרים שבהם נכון להאריך או לא נכון להאריך

אביטל שטרנברג:  כלפי העבר - -     

שמחה רוטמן: נניח שאדם שקיבל צו הריסה כי התגלה שהוא חרג מקו בניין בגלל שהקבלן רימה אותו במדידה תבע את הקבלן וקיבל את הכסף מהקבלן לטובת הביצוע

שמחה רוטמן:  הוא קבע עם הקבלן שיום אחרי שמחת תורה הורסים, אבל אז גייסו אותו וגם את הקבלן

שמחה רוטמן:  האם הוא צריך ארכה? כן

שמחה רוטמן:  האם החוק נותן לו ארכה? לא

אביטל שטרנברג: יכול להיות שמה שנכון לעשות זה מנגנון כמו שאתה מציע, כאשר מכאן ולהבא נבדוק מקרה- מקרה

שמחה רוטמן: כרגע זו אפילו לא נחשבת פעולה שאפשר לתת לה דחייה, כי ההגדרה של פעולה לא כוללת את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  כשאני קורא את הלשון, אני בספק, לא חד לי כל כך שזה לא כלול בפנים

ד"ר גור בליי:   הייתי משתמש בלשון של פנייה של אדם לרשות ציבורית, לא פעולה, ואז אולי זה לא נותן מענה למה שאתה אומר, אבל ברור שזה בחוץ

שמחה רוטמן: ואז ברור שהדבר הזה נמצא בחוץ, רק נשאלת השאלה אם אנחנו רוצים שהדבר הזה יהיה בחוץ

ד"ר גור בליי: יש לפחות בהירות

שמחה רוטמן: אוקי, זו פנייה, לא פעולה

נטע דוברין: בדקנו את החוק הזה אך ורק מכיוון של פנייה ישירה כלפי הרשות, כי פעולה כוללת דברים שיכולים לפגוע גם בציבור

נטע דוברין:  אפילו פעולה של דיגום של קולחין, או דיגום של בוצה - -     

שמחה רוטמן: אם לא עושים דיגום למים אחת לכמה זמן נוצר זיהום במים

נטע דוברין: זה עלול לייצר סיכון נוראי לבריאות הציבור

שמחה רוטמן: האם אתם אומרים, "תעשה את הדיגום, רק אל תשלח לי אותו"?     

נטע דוברין: ברור שאנחנו מגלים גמישות כלפי הציבור כאשר מדובר בפעולות שגרתיות שאין להן השלכה על בריאות הציבור

שמחה רוטמן: בשביל המקרים הקלים אני לא צריך

שמחה רוטמן:  אני צריך ספציפית בשביל המקרה הקשה

שמחה רוטמן:  את מבדילה בין פעולה, ואני חושב שזאת הבדלה נכונה, לבין פנייה

שמחה רוטמן:  ההבחנה בין פעולה לפנייה היא ברורה

שמחה רוטמן:  נניח שאני צריך לבדוק אחת לכמה זמן את מידת הזיהום במים בנהר שליד המפעל שלי כדי לוודא שמפעל המתכות הכבדות שלי לא מזהם את המים

שמחה רוטמן:  את אומרת שלפעולת הדיגום עצמה את לא נותנת פטור, להבדיל מהדיווח על הדגימה

שמחה רוטמן:  את אומרת שאת הפעולה עצמה הוא צריך לבצע, אבל במקרה שזו פעולה שאפשר לא לבצע, הוא יכול לפנות אלייך ואת תתני לו הקלות והטבות

ד"ר גור בליי: השאלה היא איך החוק כתוב

ד"ר גור בליי:  האם המועד הוא לדגימה? האם המועד הוא לדיווח? האם יש מועד לשניהם

נטע דוברין: כמובן שקשת האפשרויות של מה שכתוב בחיקוק היא אין סופית

נטע דוברין:  ברור לגמרי שאנחנו לא מדברים על הסדרים שכולם נראים אותו דבר

נטע דוברין:  יש חוקים שמדברים רק על הפעולה עצמה, ללא קשר לדיווח, ויש הסדר שנוגע רק לדיווח והשאלות לגבי מתי צריך לבצע את הפעולה קבועות בהוראת מינהל נפרדת

נטע דוברין:  מה שלגמרי ברור זה שאין אפשרות במסגרת הצעת החוק הכללית הזאת לעסוק בדברים שנוגעים לחובה הרגולטורית עצמה שהיא לא הפעולה הישירה, שהיא לא הפנייה הישירה כלפי הרשות, כי זה בכלל לא נבחן ויש לזה השלכות הרבה מעבר

שמחה רוטמן: אז ההגדרה הזאת צריכה להיות פנייה

שמחה רוטמן:  אנחנו נצטרך למצוא מענה גם לדחיית מועדים לביצוע פעולות

שמחה רוטמן:  יכול להיות שזה יושב אצל יעקב אשר בתכנון ובנייה

אביטל שטרנברג: לא רק

אביטל שטרנברג:  זה רישוי עסקים, זה חקיקת איכות הסביבה עם צווי הפסקה סדירה וכו'

ד"ר גור בליי: פה מוחרגים התשלומים, אבל ברור שזה לא בא לגרוע מדחיות של תשלומים אחרים

ד"ר גור בליי:  אנחנו נרחיב את סעיף שמירת הדינים בשביל לתת ביטוי לזה שזה לא גורע

לינור דויטש: אנחנו שמחים שקיבלו את הערותינו על צמצום התחולה של חופש המידע, שזה חשוב במיוחד לימי מלחמה, וגם את ההתייעצות לחוק עקרונות האסדרה

לינור דויטש:  אחת הערות שלנו שלא קיבלה מענה והיא בעינינו הערה מהותית שאנחנו רוצים להביא אותה לתשומת ליבכם, היא הנושא של סעיף 6 וסעיף 16, שזה הארכת המינויים וקוורום חסר

לינור דויטש:  שני הסעיפים האלה, שמדברים על הארכת מינויים לשעת חירום ואישור החלטות ללא קוורום חוקי מינימאלי, משמרים יחד כאוס

לינור דויטש:  כרגע הסעיפים האלה משאירים את החברות הממשלתיות שבויות בידיה של הממשלה

לינור דויטש:  זה כאילו נשמע טוב והגיוני להאריך את מצב החירום בנושא של מינוי דירקטורים, אבל המשמעות היא שמשמרים ונותנים חותמת פרלמנטרית, שזה מה שמבקשים מכם, למחדל מתמשך שבו לא ממנים דירקטורים ויו"רים לחברות ממשלתיות חיוניות לתפקיד הבסיסי של המשק

לינור דויטש:  דווקא בשעת המלחמה כל הריקבון העמוק שיש בכל מה שנוגע למינוי נושא משרה בחברות ממשלתיות לא רק צף, הוא גם הולך ומתגבר

לינור דויטש:  בזמן שכל המדינה נכנסת מתחת לאלונקה, בזמן שהחברה האזרחית מתגייסת ב-200%, במקום שהשרים הממונים יתכבדו נא ויקדמו בכל הכוח את המינויים החסרים, הם ממשיכים בקרב של כיפופי ידיים כאילו החברות הממשלתיות הן קיוסק של אבא שלהם ולא חברות קריטיות לתפקוד של המדינה ולניהול תקין של מלחמה

לינור דויטש:  אם בשוטף צריך חשמל, מים, רכבת, אז בזמן מלחמה הכל מועצם וגובר

לינור דויטש:  תוסיפו לקלחת את מה שדיבר עליו מבקר המדינה בשבוע שעבר, שזה רפאל, אלתא והתעשייה אווירית - אלו חברות ממשלתיות קריטיות שכרגע יש אצלן סכנת קוורום בדירקטוריון בשביל תפקוד שוטף

לינור דויטש:  צריך להבין שבלי חשמל אין מדינה, אין מלחמה, אין בית חולים, אין כיפת ברזל, אין סייבר, אין את החדר הזה שאנחנו יושבים בו

לינור דויטש:  חברת החשמל היא חברה ששבויה תקופה מאוד ארוכה בידי אינטרסים פוליטיים - אין יו"ר מכהן כבר שנתיים, הדירקטוריון נמצא על שמונה אנשים  כשארבעה אמורים לפרוש בחודש הבא

לינור דויטש:  כאילו מאריכים פה, אבל זה רק דוחה את הבעיה

שמחה רוטמן: אני מבין את הביקורת על העבר, אני שומע אותה loud and clear

שמחה רוטמן:  לדירקטורים או ליושבי ראש, ויתקנו אותי המשפטנים שבחדר, יש ועדת איתור, יש ראיונות

לינור דויטש: המצב הוא כרגע - -     

שמחה רוטמן: צריך לראיין אנשים לפני שבוחרים אותם? אני מתאר לעצמי שיש הרבה מאוד מועמדים ראויים

שמחה רוטמן:  את מה שהיה אנחנו שמים שנייה בצד - -     

לינור דויטש: אי אפשר לשים בצד, כי אז זה מקבע את המצב הקיים

שמחה רוטמן: לא שזה לא חשוב, אני פשוט אומר עכשיו פרקטית

שמחה רוטמן:  נניח שאני רוצה עכשיו למנות את כל חברי הדירקטוריון של חברת החשמל שמתפנה מקומם

שמחה רוטמן:  יש מועמדים, נכון? אני צריך לראיין אותם? אני רוצה להניח שלפחות חלק מהמועמדים הטובים נמצאים עכשיו בצו 8

שמחה רוטמן:  אני לא אמנה אותם בגלל שהם מגויסים? אני לא אזמין אותם לראיונות? אני אהיה אנוס לבחור דווקא את האנשים שהם לא בצו 8? אני לא אומר שמה שאת אומרת הוא לא נכון, אני פשוט אומר שיש לזה מחיר

לינור דויטש: מה שאתה מדבר זה בתיאוריה נחמד, אבל בפועל מה שקורה זה שבמקום לנצל את הזמן למינויים מקצועיים ולהחזיר את אמון הציבור במערכת, כרגע יש פגיעה מאוד מאוד עמוקה לציבור באיך שמתנהלת המערכת הציבורית

לינור דויטש:  הממשלה ממשיכה לשחק משחקים גם בזמן שיש פה מלחמה - הם מסרבים למנות מינויים בכל צורה

לינור דויטש:  כיו"ר ועדה שמבקשים ממך אישור לדבר הזה, יש לך הזדמנות לומר להם: "אני מאריך לכם, אבל במקביל אני מכניס תנאים, כדי שלא ייווצר מצב ששני אנשים בקוורום חסר יוכלו לקבל החלטות הרות גורל ששוות מיליארדי שקלים"

לינור דויטש:  הצענו נוסח, שזה הפתרון שנמצא מולך, כשהעקרונות שלו אומרים כדלקמן: אחד, כל החלטה של קוורום חסר תחייב אישור של רשות החברות הממשלתיות, ללא תלות בגודל הדירקטוריון; שניים, האישור יינתן רק אם הונחה דעתה שמתקיימים הליכי מינויים ממשיים בדירקטוריון – זה אומר שאתה מאריך אבל מחייב אותם להמשיך בתהליך מינויים; שלוש, שקיפות – הרשות תפרסם באתר שלה את ההחלטות לאשר את קבלת ההחלטות בקוורום חסר, למעט כשיש מניעה על פי דין; ארבע, החלטות שאושרו על פי הפרוצדורה הזאת יהיו חייבות לקבל אישור מחדש/להתבטל בידי דירקטוריון בהרכב חוקי בתוך 30 ימים מיום שיהיה כזה, הכי מוקדם שיש קוורום

שמחה רוטמן:     קוורום חסר יכול לנבוע גם מהליכי מינוי שלא ניתן להשלים כרגע

שמחה רוטמן:  אני לא בטוח שאני רוצה לאלץ מינויים כאשר אני פוגע בזה באדם שהוא ראש גדול, תורם לחברה ורציני, מקיים את חובתו לשרת בצו 8

שמחה רוטמן:  אם אני מאיץ את תהליכי המינוי, אני פוגע באנשים האלה

שמחה רוטמן:  הסיכוי שלהם להתמנות פוחת, כי הם לא יכולים להשתתף בהליכי מינוי בגלל שהם בצו 8, בגלל שהם מפונים

שמחה רוטמן:  בכל האנשים האלה הליכי המינוי פוגעים

שמחה רוטמן:  אני לא בטוח שאני רוצה ללחוץ דווקא בעת הזאת

שמחה רוטמן:  יכול מאוד להיות שלפני שלושה חודשים זה היה רעיון מצוין, אבל עכשיו אני לא בטוח שזה רעיון כל כך נכון ללחוץ על מינוי והשלמת פערים בדבר הזה

שמחה רוטמן:  קוורום חסר יכול לנבוע לא רק כתוצאה ממינוי חסר, מאנשים שלא מונו, אלא גם מאנשים שמונו והם לא יכולים להיות בגלל שבני הזוג שלהם בצו 8, בגלל שהם מפונים, בגלל שהם סועדים את קרובי משפחתם הפצועים, בגלל שהם בשבעה

שמחה רוטמן:  לא הכל נובע רק מחוסר מינוי

לינור דויטש:   כבוד היו"ר, אני יכולה להעביר לך את הדוח של מבקר המדינה משבוע שעבר

לינור דויטש:  לא אני אומרת את זה, מבקר המדינה אומר לך את זה

לינור דויטש:  הוא מדבר על ההרכבים החסרים, על כך שבדירקטוריון יש חמישה  מתוך 12, שבעה מתוך 21, ארבעה מתוך 14

לינור דויטש:  אם לא תכניס תנאים בחוק, אתה פשוט תיתן הכשר להמשך המצב הזה, אתה תכשיר את השרץ

לינור דויטש:  עוד שנייה יפוג התוקף

לינור דויטש:  מה יקרה אחר כך? מה קורה ביום שאחרי? אין שום דירקטורים שמחליפים

לינור דויטש:  אי אפשר להמשיך במצב שבו שניים-שלושה אנשים יאשרו ויקבלו החלטות בחברות ממשלתיות ענקיות, זה פשוט מצב הזוי

שמחה רוטמן: ושבן אדם אחד יקבל את זה ברשות, זה כן הגיוני?     

לינור דויטש: לא אמרתי שבן אדם אחד, אבל שיהיה פיקוח כלשהו, שתהיה חובת דיווח

לינור דויטש:  המצב הנוכחי הוא לא מצב הגיוני

שמחה רוטמן: פיקוח ודיווח זה דבר אחד ואישור על ידי רשות החברות הממשלתיות זה דבר אחר לחלוטין

שמחה רוטמן:  דוח מבקר המדינה חשוב מאוד, צריך לקדם הליכי מינוי, אבל לא נראה לי מתאים שעכשיו נלחץ על קידום הליכי מינוי כשחלק גדול מהקנדידטים כרגע לא יוכלו לגשת

שמחה רוטמן:  יש הרבה מאוד דברים שהם נכונים, אבל דווקא הדבר הזה בזמן הזה נראה לי פחות נכון

גיל לימון:  כמובן שההסדר הזה לא גורע מהחשיבות שאנחנו רואים במינוי דירקטורים

שמחה רוטמן: בוודאי, אין ויכוח על זה

גיל לימון: אנחנו רואים בזה חשיבות רבה מאוד

אילן פלטו: בדין ודברים שהיה לנו עם משרד המשפטים הם קיבלו את רוב הבקשות שלנו

אילן פלטו:  אני רוצה להעיר לגבי מנגנון האישור שנכנס בחוק

אילן פלטו:  אצלנו הוא דווקא גורר בירוקרטיה, כי כל מי שרוצה חייב לעשות דיון בדירקטוריון כדי לקבל את זה

אילן פלטו:  זה סתם גורר עוד ישיבות דירקטוריון, עוד הוצאות כספים, עוד בירוקרטיה

אילן פלטו:  אנחנו מבקשים לעשות את המנגנון הפוך – שהדחייה תהיה ושמי שלא רוצה יוכל לעשות את הדיון

אילן פלטו:  הנושא השני זה משך הזמן של שלושה חודשים

אילן פלטו:  אנחנו לא יודעים מה יקרה, אנחנו לא יודעים מה צופן העתיד, לכן אני חושב שכן צריך להשאיר פתח שחס וחלילה המלחמה הזאת, מצב החירום והמילואים ייקחו יותר משלושה חודשים

שמחה רוטמן: 	יש פתח להארכה

ענת פילצר סומך: לדירקטורים לא

ענת פילצר סומך:  לנו יש פרק זמן מיוחד ותחום לשלושה חודשים מקסימום, גם אם המלחמה תערך חצי שנה עכשיו

שרית כרמי: ועדת הפנים שלחה אותנו לוועדת חוקה אחרי שאישרנו שם מספר דברים

שרית כרמי:  השהיית החלטות משליכה על חוזים קיימים בפרויקטים ציבוריים, אנחנו תלויים ברצון הטוב של מזמיני העבודה

שרית כרמי:  אדוני אמר שניתן לטפל בנושא הזה על ידי הפעלת שיקול דעת, אבל אנחנו כן עדים לגישה אטומה מצד חלק ממזמיני העבודה, גישה של הקפדה על לוחות זמנים בחוזה, פרוצדורות בחוזה, ללא שום הבנה באיזה מצב הענף נמצא

שרית כרמי:  חייבים להבין שה-capacity של הענף פועל ב-15%,20%

שמחה רוטמן:  כולל הבעיה של העובדים הזרים?     

שרית כרמי: כולל הבעיה של העובדים בכלל

שרית כרמי:  המצוקה היא מאוד מאוד גדולה

שרית כרמי:  דיברת על שגרת חירום

שרית כרמי:  לענף אין כמעט שגרת חירום

שמחה רוטמן: אבל זה לחוזים, לא להחלטות מינהליות

שרית כרמי: נכון, אתה צודק, אבל כרגע זה המקום שאנחנו רואים בו איזה שהוא פתח לאיזה שהוא סיוע

שמחה רוטמן: מה את מציעה?     

שרית כרמי: 	אנחנו מדברים על ההרחבה של ההגדרה של החלטה מינהלית מהצד של האזרח, מהצד של הספקים - זאת אומרת, שייכללו בו גם הסכמים של פרויקטים ציבוריים של בנייה ותשתית של רשות ציבורית

שרית כרמי:  הגדלנו והוספנו שרשות ציבורית תכלול גם חברות מנהלות שהן זרועות הביצוע של הממשלה בלא מעט מקרים והן לא מחילות את אותם סטנדרטים

שרית כרמי:  המצב הוא לא פשוט

שמחה רוטמן: 	יש ודאי דברים שאסור לדחות גם במצב החירום, דווקא בשל מצב החירום, אבל יש דברים שאפשר לדחות

שמחה רוטמן:  מדובר על החלטה פרטנית של דחיית מועדים בחוזה שאני בטח לא אוכל לתת פתרון חקיקתי לזה

שרית כרמי: 	אם היה סעיף של כוח עליון שמגדיר מלחמה, היינו מדברים אחרת, אבל אין

שמחה רוטמן: 	ההשלכות התקציביות והכספיות של הדבר הזה הן אדירות

שרית כרמי: גם כלפי הקבלנים

שמחה רוטמן: 	אני חושב שהייתה צריכה להיות הנחיית חשכ"ל לבדוק את החוזים, לתת ארכות איפה שאפשר

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שזה משהו שאפשר לעשות בחקיקה, אבל נשמע את המשרד

שרית כרמי: 	ניתנו הנחיות חשכ"ל לעניין תשלומים, אבל אנחנו עדיין רואים חובות שלא שולמו בהיקפים בלתי משוערים

שמחה רוטמן: 	יש הרבה חוקים שנחקקו שאני עדיין רואה שלא כל רשויות המדינה מצייתות להם

שרית כרמי: יש כל מיני מועדים בחוק מכר דירות

שרית כרמי:  הפסקת עבודת ועדת התכנון משליכה באופן ישיר על המועדים

שמחה רוטמן: לא עשיתם את זה שם?     

שרית כרמי: זה לא נעשה

שרית כרמי:  משם שלחו אותנו לפה

שמחה רוטמן: תביאו לי נייר

שמחה רוטמן:  כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים - נסתכל

שרית כרמי: הנייר אצלך

שמחה רוטמן: אנחנו נסיים את הישיבה להיום

שמחה רוטמן:  כנראה יהיה דיון מחר וביום רביעי וחמישי

שמחה רוטמן:  אנחנו נעדכן

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל הנוכחים, ישיבה זו נעולה