ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 107, 2023-11-02 00:00

ישראל אייכלר: פעולות איבה

ישראל אייכלר:  לא?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו נוריד את המילים "או במלחמה"

ישראל אייכלר:  שי, אתה רוצה להסביר מדוע מעדיף את ה - - -      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       כי הגדרה של פעולת איבה בחוק התגמולים מאוד רחבה

ישראל אייכלר:  אין צורך לכתוב את המילה "מלחמה כי הגדרה של פעולת איבה וחוק התגמולים לפעולות איבה שאנחנו משתמשים בה גם בהצעת החוק הזו היא הגדרה מאוד רחבה שהיא כוללת גם פעולות מלחמתיות

ישראל אייכלר:        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       מה זה "במערכה"? זו הגדרה שמוגדרת בחוק?          << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       זה השם של החוק - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       יש חוק כזה, "חוק משפחות חיילים שנספו במערכה"

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       זה תיקון לחוק הזה?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זה מצטרף לחוק הזה

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       הפניה לחוק הזה

ישראל אייכלר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       הפניה לחוק

ישראל אייכלר:        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       באמת הנה הוא עכשיו פה

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       1950 כבר

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       מה זה המילה "כוחות"?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       ההגדרה "כוחות אויב" תופיע פה בהמשך - - -     

ישראל אייכלר: לא, המילה "כוחות" אני שואל

ישראל אייכלר:  "על ידי אויב" אני יודע מה זה

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       ההגדרה של כוחות אויב שמופיעה פה בהמשך, נלקחה מתוך אותה הגדרה ששי הזכיר קודם, היא קיימת היום בחוק נפגעי פעולות האיבה והיא מגדירה כוחות אויב ככוחות צבאיים או צבאיים למחצה או בלתי סדירים של מדינה עוינת לישראל, ארגון עוין לישראל או מי שפועל תוך סיוע לאחד מאלה, בשליחותם או מטעמם או על מנת לקדם מטרותיהם;     אני רוצה לבקש שוב משי סומך אם הוא יוכל להסביר מדוע ההגדרה הזאת היא הנכונה ביותר, ורציתי לבקש שיפרט את הדברים בפרוטוקול

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אני רוצה להבטיח לעצמי שגם אם מחבל אחד או שניים, שאינם כוחות ואינם ארגונים ואינם נשלחים, פשוט לקחו אנשים וחטפו אותם, האם הם גם כלולים במילה "כוחות אויב"?     << דובר >> שי סומך: << דובר >>       כן

ישראל אייכלר:  כן

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       למרות שהם בודדים?      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       כן, בדיוק

ישראל אייכלר:  אני כבר אסביר, אני אקרא את הנוסח הרלוונטי

ישראל אייכלר:  זאת ההגדרה שעושים בה שימוש היום כשמכירים בפגיעות איבה לצורך החוק הקיים, וכמובן יש פגיעות איבה מכל הסוגים, יש גם טרור של יחידים

ישראל אייכלר:  המילים הרלוונטיות בהגדרה הן "או על מנת לקדם מטרותיהם"

ישראל אייכלר:  זאת אומרת, גם יחיד שמקדם את המטרות של הארגון והוא לא חבר בארגון, פעולת הטרור שהוא עושה נחשבת כפעולת איבה והוא נחשב ככוח אויב לפי החוק

ישראל אייכלר:       << דובר >> אלי דלל (הליכוד): << דובר >>       אני אחדד

ישראל אייכלר:  נניח שיש אזרח עזתי, הוא לא מוגדר בשום ארגון ואצלו יש חטוף

ישראל אייכלר:  מה קורה?      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       הוא נחשב ככוח אויב ולכן הוא נכלל היום בהגדרה של פגיעת איבה

ישראל אייכלר:        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       ממילא ההגדרה "כוחות אויב", ההפניה אליה מחליפה את מה שאמרנו בהגדרה המקורית, "על ידי האויב", ולרבות בידי ארגון

ישראל אייכלר:  למעשה כיוון שההגדרה "כוחות אויב" כוללת גם את הכוחות, גם כוחות צבאיים וגם ארגון וגם אדם שפועל תוך סיוע להם, בשליחותם או מטעמם - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       או אדם בודד

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       יכול להיות גם אדם בודד

ישראל אייכלר:  אז לכאורה ההגדרה של חטוף, מי שנחטף על ידי כוחות אויב, יכול להיות גם אותו אדם בודד

ישראל אייכלר:  וגם אני אזכיר שהסיפא אומרת שמי שמוחזק בניגוד לרצונו על ידי כוחות אויב

ישראל אייכלר:  זאת אומרת גם - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       גם שם זה יהיה על ידי אותו אויב

ישראל אייכלר:      
  << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       גם שם זה יכול להיות על ידי אדם, אבל הוא פועל מטעם למשל ארגון, או כדי לקדם את מטרות הארגון

ישראל אייכלר:       << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       זה לא תנאים מצטברים

ישראל אייכלר:           << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לא לא לא

ישראל אייכלר:  או או

ישראל אייכלר:  כמובן

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       לא תנאים מצטברים

ישראל אייכלר:  או שהוא נתפס על ידו, או שהוא מוחזק על ידו

ישראל אייכלר:        << דובר >> צגה מלקו (הליכוד): << דובר >>       יש לי שאלה שהיא תהיה ברורה, דיברנו בעבר בעניין של אברה מנגיסטו, והשם, עוד בחור מהפזורה הבדואית

ישראל אייכלר:  שני אלה שלא נחטפו, אבל הוחזקו ללא רצונם

ישראל אייכלר:  אז איך זה פה? איך אנחנו מכניסים את זה?     

מיכל מרים וולדיגר: - - - הם נחטפו

מיכל מרים וולדיגר:  עצם העובדה שהם מוחזקים - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       חברת הכנסת וולדיגר, לא קיבלת רשות דיבור

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       סליחה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       השאלה ברורה לך שי?      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תן את התשובה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       עצם ההחזקה שלהם - - - לא יכולים לחזור לישראל, היא כבר פעולת איבה

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       היא כבר פעולת איבה? והם נקראים חטוף?     
  << דובר >> שי סומך: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:           << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       חברת הכסף מלקו, ברור לך?      << דובר >> צגה מלקו (הליכוד): << דובר >>       יופי

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       הלאה

מיכל מרים וולדיגר:        << דובר >> אלי דלל (הליכוד): << דובר >>       אני צריך לצאת ואני אחזור

מיכל מרים וולדיגר:  אבל יש פה הערה שקיבלתי לגבי הנושא של הסכומים

מיכל מרים וולדיגר:  היה 20,000 עם הגבלה של 50 אלף, הוספנו את זה ל-30,000 ללא תקרה

מיכל מרים וולדיגר:  צריך את הנקודה הזאת לבדוק אחר כך

מיכל מרים וולדיגר:  בסדר?       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אנחנו נדבר על זה כשתחזור

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אלי דלל (הליכוד): << דובר >>       אני עוד אחזור

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נשארה תקרה

מיכל מרים וולדיגר:  התקרה נשארה

מיכל מרים וולדיגר:  אבל נדבר על זה כשנגיע לזה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       נדבר על זה כשתחזור, אלי

מיכל מרים וולדיגר:  הלאה

מיכל מרים וולדיגר:      )חבר הכנסת אלי דלל יוצא מאולם הוועדה(

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       שוב, אנחנו משתמשים במונחים הקיימים

מיכל מרים וולדיגר:  האדם הזה, אם ההורה שלו רק חטוף או נעדר, אז כמובן הוא לא יתום, אבל אנחנו משתמשים במונח כפי שכתוב בחוק משפחות חיילים

מיכל מרים וולדיגר:           << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       סליחה אדוני יושב-הראש, יש פה מהחטופים שבדיוק לנושא של הסעיף הזה - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       גברת פרמינגר, אנחנו נדבר על זה

מיכל מרים וולדיגר:  כן

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       רגע, פספסתי פה סעיף

מיכל מרים וולדיגר:  זה מחוק?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       לא

מיכל מרים וולדיגר:  את הסעיף הזה הקראנו קודם, את הסעיף של כוחות אויב

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זאת אומרת, זאת הייתה כפילות? מחקתם?      << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       זו לא כפילות

מיכל מרים וולדיגר:  אתם שאלתם מה זה כוחות הביטחון, ולכן דילגנו והקראנו את ההגדרה הזאת לפני שהקראנו את ההגדרה של יתום משני הוריו

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אבל הסעיף הזה כבר - - -      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       לא, אנחנו נקריא אותו

מיכל מרים וולדיגר:  הוא צריך להישאר

מיכל מרים וולדיגר:       אנחנו פשוט עשינו שימוש בהגדרה הזאת, גם הזכרנו את המונח הזה קודם בהגדרה "חטוף"

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       בבקשה

מיכל מרים וולדיגר:  הלאה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>            << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>        עד כאן - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       בכל מקום שכתוב "השר שסמכותו", זה שר הביטחון?          << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       גם בדברים אזרחיים?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו צריכים שיהיה שר אחראי על החוק הזה

מיכל מרים וולדיגר:  אז למרות שיש לנו גם פה אזרחים, כיוון שהסיטואציה היא סיטואציה ביטחונית, וככה גם בחוקים האחרים שאנחנו מתקנים פה, חוק פדויי שבי וחוק מימון הוצאות, שגם שם השר הרלוונטי הוא שר הביטחון והוא יקבל תחת חסותו במסגרת האחריות על החוק גם את הגורמים האזרחיים, אבל כפי שנראה בוועדות, שם אמרנו שאם מדובר באזרח, אז יש שם את הביטוח הלאומי, יהיה גם כן בתמונה מבחינת הוועדות

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       הלאה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>            << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       מה הפשט?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו בעצם מסבירים פה שהזכאות, בן משפחה, מי שהוא בן משפחה של נעדר או חטוף, הוא מקבל את אותן זכויות של בן משפחה של מי שנספה, של חייל שנספה, מקבל לפי חוק משפחות חיילים או שבן משפחה של נפגע פעולות איבה שנספה, שמת, מקבל

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       מה זה "אולם הוראות סעיף 19 לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה לא יחולו"? מה זה סעיף 19?          << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       סעיף 19 מתייחס להוראה אחרת שקבועה בחוק משפחות חיילים

מיכל מרים וולדיגר:  היא מתייחסת לחייל שנעלם במהלך השירות ונעלמו עקבותיו, והם אומרים שיכול להיות שבאיזשהו שלב רשות מוסמכת שהיא צבאית, בעצם תיתן איזשהו אישור או תעודה שיראו את החייל הזה כאילו שהוא נספה

מיכל מרים וולדיגר:  זה סעיף 3

מיכל מרים וולדיגר:  סעיף 19 אומר, גם אם נקבע ככה, והמשפחה, ברגע שנותנים את אותה התעודה שרק רואים בו כאילו שהוא נספה, המשמעות היא שהמשפחה מתחילה לקבל תגמולים, אבל לא קביעה לגביו

מיכל מרים וולדיגר:  זו לא קביעה לגביו

מיכל מרים וולדיגר:  זו רק קביעה לגבי זכאות המשפחה

מיכל מרים וולדיגר:  ולכן סעיף 19 אומר שברגע שמתברר שאותו אדם הוא בחיים, מפסיקים את התגמולים

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו נמצאים במצב שיכול להיות שהבן אדם נעדר, אנחנו לא יודעים מה גורלו, אבל יתברר שהוא חי וחטוף אצל האויב, אצל כוחות האויב

מיכל מרים וולדיגר:  ואז, במקרה הזה אנחנו לא רוצים שהם יפסיקו לקבל את הזכאויות

מיכל מרים וולדיגר:  ולכן אנחנו אומרים - - -       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז זאת אומרת שהוא ימשיך לקבל את מה שהוא קיבל בזכאויות הקודמות

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       הוא ימשיך לקבל את אותה זכאות

מיכל מרים וולדיגר:  לפי החוק שלנו, הוא ימשיך לקבל אותה, בגלל שאנחנו רוצים לתת לו את זה עד שאותו חטוף יחזור הביתה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       הבנתי

מיכל מרים וולדיגר:  הלאה

מיכל מרים וולדיגר:  סעיף ב

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>            << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       יש לנו פה אדם שהיה נעדר או חטוף והתברר שהוא נספה

מיכל מרים וולדיגר:  והמשפחה מחכה לקבל תגמולים לפי לפי חוק משפחות החיילים או לפי חוק התגמולים לנפגעי איבה, כמו משפחה של נספה

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו אומרים, לא תקבל מכוח שני החוקים בעד אותה תקופה

מיכל מרים וולדיגר:  עד הקביעה שהוא נספה, היא תקבל לפי החוק הזה

מיכל מרים וולדיגר:  מאותו מועד, אם זה ייקבע חס וחלילה, אז היא מתחילה לקבל לפי החוק האחר, וכל מה ששולמו, תשלומים ששולמו, למשל יש מענק נישואים, או מענק לרכישת דירה, או מענקים כאלה, יראו אותם כאילו שהם ניתנו, יהיה איזשהו רצף

מיכל מרים וולדיגר:  כאילו שניתנו על חשבון הזכויות

מיכל מרים וולדיגר:  זה נועד להבטיח שלא יקבלו פעמיים, אבל לא תיקבע הזכות

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לא תהיה כפילות, את אומרת

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       קודם כתבנו, בנוסח שהקראנו בדיון הקודם היה גם החיובי וגם השלילי, אבל המהות היא אותה מהות

מיכל מרים וולדיגר:  במקרה כזה, המשפחות יקבלו ברצף את הזכויות, אבל לא כפול

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       למנוע כפילויות את אומרת

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       למנוע כפילויות ולסדר את המערכת

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       שזה יעבור באופן אוטומטי הרצף

מיכל מרים וולדיגר:      
  << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אם ככה יתברר - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:  סעיף ג

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו העתקנו פה נוסח שהוא קבוע בחוק הביטוח הלאומי אם אני לא טועה

מיכל מרים וולדיגר:  המשמעות היא שיש הגנה לסכומים האלה מפני עיקולים, אבל גם מניעה של העברה ושעבוד שלהם כשהם נמצאים נגיד בידי המוסד לביטוח לאומי

מיכל מרים וולדיגר:  אבל ההגנה מפני עיקול חלה גם בזמן שהכספים בתוך חשבון הבנק במשך התקופה הזאת של 30 ימים מיום ש - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       שלא יוכלו לעקל את הכסף

מיכל מרים וולדיגר:        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נכון

מיכל מרים וולדיגר:  הכסף יוכל - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       איך מגיעה פה חברת הדואר? אולי בנק הדואר?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כך קוראים לה לפי החוק

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       נועה, שאלה לגבי הסיפא של (ג) (1) עוד פעם

מיכל מרים וולדיגר:  מה הכוונה "שולמו באמצעות תאגיד בנקאי"?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       ששולמו בבנק הדואר, או שנמצאים בחשבון הבנק

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       יש לו משכנתא

מיכל מרים וולדיגר:       
  << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו נראה אם יש בחקיקה

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו גם כן חשבנו שאולי הנוסח הזה לא מספיק ברור, אבל ככה זה כתוב בביטוח לאומי והמשמעות של זה היא שכשהכספים בחשבון הבנק או החשבון בבנק הדואר, אז הם מוגנים במשך אותה תקופה של 30 ימים

מיכל מרים וולדיגר:  גם אז אי אפשר לעקל אותם ולא להעביר ולא לשעבד וכן הלאה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני אומר בגילוי נאות שאני גם עורך דין ואני עשיתי פה ממש חקר בלשני של גלגולי מילים כדי להבין את זה

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא צריך להבין את המשפט הזה

מיכל מרים וולדיגר:        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אז אנחנו באמת אדוני אולי נביא לדיון הבא - - -      << דובר >> ענת כהן שמואל: << דובר >>       תציג את עצמך

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       עו"ד ערן בקר, לשכת עורכי הדין

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       אפשר להגיד משפט, כבוד היושב-ראש?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כן, בבקשה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       תודה

מיכל מרים וולדיגר:  אני גם עורכת דין במקצועי כבר לא מעט שנים

מיכל מרים וולדיגר:  אז אני יכולה לשלם לך באמצעות צ'ק, אני יכולה לשלם לך באמצעות העברה בנקאית, אני משלמת לך באמצעות בנק

מיכל מרים וולדיגר:  מה זה באמצעות בנק? שהכסף בסוף עובר מביטוח לאומי או מהאוצר לחשבון הבנק שלך

מיכל מרים וולדיגר:  ברגע שזה נמצא בחשבון הבנק, אי אפשר לעקל

מיכל מרים וולדיגר:  כלומר, אם אתה בן המשפחה ואני הנושה, אני יכולה לעקל או בביטוח לאומי או באוצר לכאורה

מיכל מרים וולדיגר:  אסרו לי את זה, וגם יאסרו עכשיו שאני אוכל לעקל את זה בחשבון הבנק שלך

מיכל מרים וולדיגר:  לכן בעיניי זה כתוב נכון

מיכל מרים וולדיגר:  זה ה"אמצעות"

מיכל מרים וולדיגר:  כלומר "לשלם באמצעות" - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אמרת דברים ברורים מאוד

מיכל מרים וולדיגר:  כל בעל משכנתא יכול להיות נוגע בזה

מיכל מרים וולדיגר:  הלאה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       עו"ד שרית דמרי מהלשכה המשפטית

מיכל מרים וולדיגר:  אני חייבת להגיד שיש פסיקה נרחבת על סעיף 303, ודווקא לא הייתי משנה אותו כי יש פסיקה שמאוד מגנה על הזכויות האלה לפי 303 - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אף אחד לא ביקש לשנות את הנושא - - -     
  << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       לא, גם לא את הניסוח

מיכל מרים וולדיגר:  יש פסיקה וזה הניסוח כי היום, ביטוח לאומי מעביר כספים רק באמצעות העברה בנקאית

מיכל מרים וולדיגר:  בעבר יכול להיות שהיו מעבירים באמצעות צ'קים או כרטיסי חיוב והיום כבר זה לא קיים, זה רק בהעברה בנקאית וזה באמצעות תאגיד בנקאי

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       סעיף 2

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       ההארכה הזאת נובעת מחקיקה שעברה כאן, עוברת בימים אלה, עוד לא אושרה בקריאה שנייה ושלישית, אבל היא מאריכה, היא מגינה על הכספים שלמשל ישולמו מכוח ההסכמים מפני עיקול, ושם ביקשו להחיל את זה בתקופת המצב המיוחד בעורף עקב מלחמת "חרבות ברזל" למשך 90 ימים

מיכל מרים וולדיגר:  אז כיוון שלא רצינו ליצור פה הגנה שהיא פחות טובה מההגנה האמורה, ההוראה נכללת פה

מיכל מרים וולדיגר:  השאלה שרית היא האם ההגנה הזאת היא גם מפני העברה, האם זה מונע מבן-אדם להעביר את הכספים באיזושהי צורה לגורם אחר, או שזה לא?      << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       לא

מיכל מרים וולדיגר:  זה רק מונע את העיקולים בחשבונות הבנק, זה לא מונע מהבן-אדם לעשות כפי שהוא רשאי לעשות - - -      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       הוא יכול לקחת את הכסף אצלו בחשבון הבנק, אך גם כעבור 20 ימים ולשעבד אותו באותו משקל

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       באותו יום

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כאן אנחנו מסבירים שגם כאשר הנעדר או החטוף נמצא מחוץ לישראל ויש לו איזושהי זכות מכוח איזשהו חוק, וגם כשהוא יחזור בחיים לארץ ואם הוא זכאי, יצטרך קצבת נכות או כל זכאות אחרת, היא לא מושפעת בכלל מהזכויות שניתנות לבני המשפחה לפי החוק הזה

מיכל מרים וולדיגר:  שום דבר לא יגרע מהזכויות שמגיעות לו בעד כל התקופה

מיכל מרים וולדיגר:  זה היה חשוב להבהיר פה בסעיף קטן (ד)

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>            << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כאן אנחנו מבקשים להגיד שכמו שאמרנו, אנחנו נותנים לבן המשפחה את אותן זכויות שבן משפחה מקבל לפי חוק משפחות חיילים ולפי חוק נפגעי איבה למצב של אדם שנספה, ואנחנו רוצים שגם כל החוקים האחרים, חקיקה אחרת שנותנת הטבות, למשל במס הכנסה, למשל הוראות אחרות שאומרות איך נראית הכנסה, איך נראה התגמול הזה לעניין חוק אחר, אך לעניין זכאות לגמלה אחרת

מיכל מרים וולדיגר:  כל ההוראות האלה, רואים אותן כאילו שהוא מקבל את אותו הגמול

מיכל מרים וולדיגר:  עושים לזה השוואת תנאים וזכויות כאילו שהן ניתנות לפי החוקים האמורים

מיכל מרים וולדיגר:  זאת אומרת, נותנים לו את כל ההטבות שניתנות לבן המשפחה גם מחוקים אחרים

מיכל מרים וולדיגר:  זו בעצם המשמעות

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זאת אומרת, זו השוואה בין המשפחות האלה לאלה שזכאים בחוק משפחות החיילים

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נכון

מיכל מרים וולדיגר:  לבן המשפחה המקביל או לאותו בן משפחה, כשהוא לפי חוק משפחות חיילים

מיכל מרים וולדיגר:      3      << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       בעצם עולה כאן השאלה מי קובע כי אדם הוא נעדר או חטוף

מיכל מרים וולדיגר:  אז אומרים, הקביעה לגבי כל אדם שהוא נעדר תהיה בידי הרשות המאשרת

מיכל מרים וולדיגר:  עלה פה בדיון הקודם דידי הורן ממשרד הביטחון

מיכל מרים וולדיגר:  יש שם רשות מאשרת, והיא תקבע לגבי כל אדם האם הוא נעדר

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       למעט חייל

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>        למעט חייל, ולשם כך הוא צריך להתייעץ כמו שהוא הסביר היטב בפעם שעברה עם איזשהו גורם חקירתי, עם המשטרה, כדי שתגיד מה המצב מה הפרטים המודיעיניים לגבי אותו אדם ומה המצב העובדתי איתו

מיכל מרים וולדיגר:  ועלתה כאן התלבטות האם לקבוע בחקיקה את הגורם הספציפי שאיתו יש להתייעץ

מיכל מרים וולדיגר:  לשם הפשטות אולי של משרד הביטחון בתפעול הסעיף הזה, היה רצוי שיהיה כאן אדם ספציפי שאיתו יש להתייעץ

מיכל מרים וולדיגר:  מצד שני, יכול להיות שמספיק להגיד עם משטרת ישראל, ותוך הצהרה לפרוטוקול של גורם מהמשטרה, שזה הגורם שאיתו אפשר להתייעץ, ואולי כדאי לשמוע גם את משרד הביטחון בהקשר הזה

מיכל מרים וולדיגר:  בכל מקרה, הקביעה שאדם הוא חטוף או שחייל הוא נעדר, את זה צה"ל יקבע

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כן, אבל פה את כותבת "צה"ל", ואת לא אומרת איזה קצין

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       נכון

מיכל מרים וולדיגר:      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>        למה במשטרה את מחליטה איזה קצין?      << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>           כי זו התייעצות

מיכל מרים וולדיגר:  בראשון זו התייעצות

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז למה איזה קצין מוגדר?          << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       זו בעצם בקשה שעלתה ממשרד הביטחון ולכן שמנו את זה בסוגריים, כי אנחנו מתלבטים האם נכון בחקיקה ראשית לקבוע את האדם הספציפי שאיתו - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       היום זה האדם הזה, את בעצמך כותבת "או מי מטעמו", אז למה את צריכה - - -     << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       זה לא אדם, זה תפקיד

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא פרסונלי, זה תפקיד

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כן, אבל,     << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       אתה אומר, מחר יתבטל התפקיד הזה, אז - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       משרד הביטחון פה?      << דובר >> מור ימין: << דובר >>       מור ימין מהלשכה המשפטית, במילה

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו חשבנו שיהיה רשום בעל תפקיד לצורך יעילות ההליך, כי אנחנו לא יודעים מי יהיה שם מתי ואנחנו לא רוצים שזה יהיה על בסיס קשרים כאלה ואחרים

מיכל מרים וולדיגר:  שיהיה בעל תפקיד שברור שאיתו הרשות המוסמכת מתייעצת בעניין הזה, ויש כתובת מדויקת

מיכל מרים וולדיגר:  ככה אנחנו יודעים שההליך יתבצע ביעילות המקסימלית

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אבל בכל הן יש לאו

מיכל מרים וולדיגר:  ברגע שאת אומרת שזה רק ראש חטיבת החקירות או מי מטעמו, אז יש לאו

מיכל מרים וולדיגר:  זאת אומרת שהאחרים לא

מיכל מרים וולדיגר:  הוא צריך להגיד, ואם הוא הלך לישון ולא אומר?      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       הוא מגדיר מישהו מטעמו

מיכל מרים וולדיגר:      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אני חושב שלמשל שר משטרה, מפכ"ל, ראש חטיבת חקירות במשטרה, זה נראה לי דרג נמוך מדי לתפקיד כזה מכריע

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לא, אבל הוא הגורם הבכיר במשטרה שמטפל בזה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לא, מי מטעמו? אם אתה כותב "מי מטעמו", שזה יהיה המפכ"ל או מי מטעמו, או השר מטעמו

מיכל מרים וולדיגר:        << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       ניתן לשמוע גם את המשטרה

מיכל מרים וולדיגר:  כי המשטרה באמת פחות התלהבה מזה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       המשטרה לא רצתה אחריות בעניין הזה

מיכל מרים וולדיגר:  אני יודע

מיכל מרים וולדיגר:  היא אמרה את זה

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא שאני מגלה סודות

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       פה רק חשוב לי להבהיר שהרשות המאשרת היא זאת שקובעת, היא מתייעצת עם מישהו

מיכל מרים וולדיגר:  אני מסכימה שככל שתעלה גבוה, התיאומים כדי להתייעץ יהיו יותר קשים, אבל צריך להתייעץ עם מישהו, אתה צריך להתייעץ עם השר, ייקח לך הרבה זמן עד שתקבע - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אבל את לא רוצה לרדת למפקד התחנה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       לא

מיכל מרים וולדיגר:  ודאי שלא

מיכל מרים וולדיגר:  אני מסכימה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לא, השאלה היא - - -      << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       מה עמדתם

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אפשר להעלות את דפנה יפרח?      << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       תודה, אדוני יושב-הראש

מיכל מרים וולדיגר:  כמו שהבענו בדיון האחרון, אנחנו כמובן לוקחים חלק בהתייעצות הזו

מיכל מרים וולדיגר:  ברור לנו שזו האחריות שלנו ואנחנו נעשה כל מה שנדרש על מנת לעזור בתהליך הזה

מיכל מרים וולדיגר:  הסיבה שאנחנו חשבנו שלא נכון לקבוע את הגורם או בעל התפקיד הספציפי בדיוק כפי שאמרת, שאם יש שינוי בשמות התפקידים, אנחנו עשויים להיות באיזושהי בעיה

מיכל מרים וולדיגר:  רח"ט חקירות כרגע זה גורם מאוד בכיר במשטרת ישראל וזה דרגת תת-ניצב, זה לא איזשהו גורם זוטר במשטרה

מיכל מרים וולדיגר:  כן כתבנו "מי מטעמו", כי סביר להניח שמי שמרכז את הנושא הזה ומי שבאמת ייתן את המידע ויידע לתת את ה-INPUT, יהיה דווקא ראש חוליית נעדרים שהוא בדרגה נמוכה יותר, אבל הוא מי שמרכז את התחום הזה אצלו

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז מה אתם מציעים?      << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       אנחנו חשבנו שנכון להשאיר רק היוועצות עם משטרת ישראל, לא חשבנו שנכון לציין את בעלי התפקידים

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       יש מושג "משטרת ישראל או מי מטעמה"?      << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       משטרת ישראל זה המשטרה

מיכל מרים וולדיגר:  זה כל שוטר

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       לא, לא כל שוטר

מיכל מרים וולדיגר:  לא

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לא, משטרת ישראל זה לא

מיכל מרים וולדיגר:  אני צריך משהו יותר מוגדר

מיכל מרים וולדיגר:        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       משטרת ישראל תצטרך לקבוע מי הגורם המוסמך לעניין הזה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       אז לעניין הזה אמרנו, אם צריך אנחנו נקבע שזה רח"ט חקירות, זה בעל תפקיד בכיר במשטרת ישראל או מי מטעמו, ככל שהוא ירגיש שהוא צריך למנות מישהו אחר מטעמו

מיכל מרים וולדיגר:  לא חשבנו שנכון עניין ההסמכה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זו הגבלה מיותרת לדעתי

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       איפה ההגבלה?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כי מישהו אחר לא יכול לעשות את זה, הוא צריך להסמיך מישהו

מיכל מרים וולדיגר:  הוא לא רוצה, הוא לא יכול, לא נמצא

מיכל מרים וולדיגר:  נראה לי שזה דרג מדי, אני לא חס וחלילה מזלזל בחשיבות של הדרג, אבל אם מדברים על צה"ל כגורם, במקביל, משטרת ישראל ראש אגף חקירות - - -      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אייכלר, גם אם תיתן למישהו מעליו, הוא יוריד את זה אליו ובסוף זה יירד לסגן ניצב, שהוא מטפל בנעדרים

מיכל מרים וולדיגר:  בסוף זה יגיע לגורם הזה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       נו, אז תן למישהו, אמרת נכון

מיכל מרים וולדיגר:  צריך להיות כתוב, אני אומר סתם לדוגמה, "המפכ"ל או מי מטעמו", או "השר"

מיכל מרים וולדיגר:  שר זה תפקיד כללי, אולי הם רוצים תפקיד מקצועי

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני מסכים עם מה שיושב-ראש הוועדה אמר

מיכל מרים וולדיגר:  מפכ"ל נראה לי - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       "מפכ"ל משטרת ישראל או מי מטעמו"

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       זו לא מדיניות, זה משהו מקצועי

מיכל מרים וולדיגר:  למה אני צריך להיכנס לשר?     << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       לא

מיכל מרים וולדיגר:  מפכ"ל

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       מה אתם מציעים, משטרת ישראל?      << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       אנחנו מציעים להשאיר את זה "משטרת ישראל"

מיכל מרים וולדיגר:  אם אתה אדוני מבקש שנציג בעל תפקיד מסוים, אז נוסיף "רח"ט חקירות או מי מטעמו"

מיכל מרים וולדיגר:  המפכ"ל אדוני, אני חושבת שלא נכון לערב אותו בכל תהליך או כל תפקיד, חשוב ככל שיהיה

מיכל מרים וולדיגר:  הוא עסוק מספיק

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז אולי נקבע משטרת ישראל, כמו צבא ההגנה לישראל או מי מטעמם

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       כך חשבנו

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       משטרת ישראל זה כל גורם שהמשטרה תחליט

מיכל מרים וולדיגר:  אני חושב שזה הכי הגיוני, כי את אומרת שיש מישהו שמטפל בנעדרים, נכון?      << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       נכון

מיכל מרים וולדיגר:  והסיבה שאני לא רוצה שנציין את שם התפקיד היא כי לעיתים יש רה-ארגון בתוך המשטרה ושם התפקיד משתנה, אבל האחריות לא נעלמת

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא רוצה שאנחנו נכתוב את שם התפקיד

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       החשש שלנו הוא רק משינוי שם התפקיד

מיכל מרים וולדיגר:  פתאום אין חטיבת חקירות, יש אגף בכיר חקירות או משנים את השם וכולי

מיכל מרים וולדיגר:        << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       נכון, ולכן חשבנו שנכון לכתוב "משטרת ישראל" - - -       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       ולכן המפכ"ל זה הגיוני

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>        כשלפרוטוקול אנחנו אומרים שזה יהיה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       אני גם מסכימה עם "המפכ"ל"

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אבל היא אומרת שהמפכ"ל מדי עסוק

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       לא, "או מי מטעמו", וכבר יהיו להם כתובות, הוראות מי נמצא

מיכל מרים וולדיגר:  הם חייבים שיהיו להם הוראות אצלם

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       רגע, כשאומרים "צבא ההגנה לישראל", הכוונה לרמטכ"ל?     << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>        אבל הם לא צריכים לתאם עם אף אחד

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> מור ימין: << דובר >>       פה יש לנו רשות מוסמכת שהיא צריכה כתובת

מיכל מרים וולדיגר:          << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       בדיוק, יושב-הראש

מיכל מרים וולדיגר:  לדעת עם מי להתייעץ

מיכל מרים וולדיגר:  אלה שני דברים אחרים

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>        אז אולי אפשר לכתוב "משטרת ישראל", ושדפנה תצהיר לפרוטוקול מי הכתובת

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       נכון

מיכל מרים וולדיגר:  זו הייתה הצעתי, אני מצהירה פה לפרוטוקול, רח"ט חקירות או מי מטעמה היא הגורם שייתן מענה לוועדה

מיכל מרים וולדיגר:  אני לא חושבת שנכון להכניס את זה בנוסח החוק

מיכל מרים וולדיגר:  אני חייבת להגיד שלא נכון כרגע, לא עכשיו, אבל גם לא תמיד

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז הבעיה שלך היא שיהיה כתוב "לאחר התייעצות עם משטרת ישראל"

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       משטרת ישראל, נכון

מיכל מרים וולדיגר:      
  << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       בכפוף לאמירה של - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז נקבל את הצעת דפנה יפרח מהייעוץ המשפטי

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אנחנו נשאיר את ההתייעצות עם משטרת ישראל, והקביעה כי אדם הוא חטוף כחייל זה בידי צבא ההגנה לישראל

מיכל מרים וולדיגר:  זה פשוט מקביל

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> דפנה יפרח: << דובר >>       מצוין

מיכל מרים וולדיגר:  תודה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>            << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:  יש פה התלבטות איך לכתוב את זה ואנחנו עדיין צריכים להתייעץ עם אנשי משרד הפנים איך נכון לכתוב את זה, שהמשמעות היא שמי שנכנס כדין לישראל

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו באמת צריכים לחדד את הנוסח

מיכל מרים וולדיגר:  אני חושבת שזה ברמה של הנוסח ולא ברמת המהות, אבל נתייעץ עם משרד הפנים לגבי זה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אלי דלל (הליכוד): << דובר >>       רגע, מה רע בעצם בנוסח "מי שנכנס כדין לישראל"? לא הבנתי

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו משתמשים בנוסח שנמצא בחוק - - - זה הנוסח, לקחנו אותו מתוך חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה ושם הוא מופיע, ובסוף נאמר "שפורטו בתקנות לפי חוק זה"

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו לא באותו חוק, אנחנו בחוק אחר ואנחנו מפנים

מיכל מרים וולדיגר:  נכון, חשבנו שאולי זה קצת לא ברור לפי איזה סעיף, ואז אולי הוא יהיה בתוספת לתקנות, ולכן אנחנו רוצים לברר עם משרד הפנים איך נכון לכתוב את זה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       	 זאת אומרת שבאופן נקודתי, לגבי האירועים של 7 באוקטובר, מי שיקבע שאדם למעט חייל הוא נעדר, יהיה המשטרה לבד

מיכל מרים וולדיגר:      
  << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       המשטרה הסכימה לסעיף הזה?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:  היא למעשה עסקה בדבר הזה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       יש לי שאלה

מיכל מרים וולדיגר:  אומרים שמי שיקבע זה המשטרה, אבל יש לנו חטופות שהיו ושוחררו

מיכל מרים וולדיגר:  הקביעה לגביהן כבר נעשתה

מיכל מרים וולדיגר:  אשאל את זה בצורה יותר פשוטה

מיכל מרים וולדיגר:  אורי מגידיש למשל, תקבל את המענק?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       היא תקבל את המענק, השלושה חודשים?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       היא תקבל את המענק, כי אמרנו שהמענק זה בסעיף - - -      

מיכל מרים וולדיגר: הקודם

מיכל מרים וולדיגר:  קראנו את זה קודם

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       לא

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא בסעיף הקודם

מיכל מרים וולדיגר:        << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אז אני לא יכול לקבל תשובה אם לא הגענו לזה?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אמרנו כבר בפעם הקודמת שהאנשים שהיו בשבי וחזרו עכשיו, ולא רק אורי מגידיש שזכתה זכות גדולה מאוד וגם הקודמות, יש עוד ארבע - - -       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       חמש סך הכל

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       חמש ביחד

מיכל מרים וולדיגר:  אז דובר שהחמש האלה ייכללו בחוק

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       כן, אבל עכשיו כשהיא הקריאה, היא אמרה "מי שיקבע"

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       בני המשפחה קיבלו מכוח ההסכם כל עוד גורלם לא ידוע, עד שהם לא חזרו

מיכל מרים וולדיגר:  בני המשפחה - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       או החלטת הממשלה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       או החלטת הממשלה

מיכל מרים וולדיגר:  בעמ' 12 יש את ההוראה שנכנסה ועוסקת ברובד השני, ואומרת שהתשלומים לפי הסעיף ישולמו גם בעד התקופה שמ-7 באוקטובר לבן משפחה של מי שהיה חטוף באותו מועד

מיכל מרים וולדיגר:  זאת אומרת שב-7 באוקטובר - - -       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       התשובה היא כן

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כל משתחרר מקבל עד שהוא שוחרר, והיות והמנה הראשונה זה לשלושה חודשים ראשונים, אז את זה הם מקבלים

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       יפה מאוד

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       הלאה

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       עכשיו אדוני, אנחנו מציעים להוסיף פה עוד סעיף

מיכל מרים וולדיגר:  החוק שלנו עסק בחטופים הנעדרים, כי החוק הזה צמח על רקע אירועי 7 באוקטובר, שדובר בו על חטיפה, על אירועים בידי ארגון טרור, ולא היה מקרה של שבויים במצב של מלחמה בין מדינות, אבל עדיין בזכאויות יכול להיות שיהיו לנו מקרים כאלה חס וחלילה, ולכן אנחנו מציעים להוסיף פה עוד סעיף שיכיל את ההוראות ויגיד שהוראות חוק זה שחלות לעניין חטוף שהוא חייל, יחולו גם לעניין שבוי כהגדרתו בחוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים התשס"ח-2008

מיכל מרים וולדיגר:       זאת אומרת, נגיד שאם יש מצב של שבוי, גם בני המשפחה שלו יוכלו לקבל את אותן זכויות שנטענות פה לבן משפחה של חטוף שהוא חייל

מיכל מרים וולדיגר:  יפנו אותם לזכויות המקבילות שניתנות מכוח חוק משפחות חיילים שנספו במערכה

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       למה זה לא מופיע בנוסח?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו התלבטנו, כלומר זו הערה שעלתה מאז שפרסמנו את הנוסח, ולכן אנחנו מבקשים להכניס אותה עכשיו לנוסח

מיכל מרים וולדיגר: כלומר, מה שקרה ביום כיפור לצורך העניין שהיו שבויים במצרים או לא משנה, באחת ממדינות האויב, המשפחות שלהם יוכרו כמשפחות של חטופים או שבויים

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       זה לא נוגע לשבויים

מיכל מרים וולדיגר:  במקרה כזה הם יוכלו לקבל את הזכאות הזאת, כי היום אין - - -      

מיכל מרים וולדיגר: אבל גם שם יש לקונה? כלומר, גם בחוק ההוא יש לקונה?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:  גם לגבי השבויים יש לקונה

מיכל מרים וולדיגר:  כן

מיכל מרים וולדיגר:        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זאת אומרת שאלה מה-7 באוקטובר השנה והלאה, מי שיהיה שבוי יזכה לזכויות האלה שכתובות פה?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       אז למה אי אפשר לתקן את החוק שם? למה את לא יכולה לכתוב בחוק שם שזה יחול עליהם?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       לא, חוק משפחות חיילים עוסק בנספים

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו מבחינים לחלוטין בין השבויים והחטופים לבין נספים

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו רק אומרים שהזכויות שניתנות לבן המשפחה הן אותן זכויות

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       עד היום השבויים, בני המשפחות לא היו מקבלים כלום?     << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       נכון

מיכל מרים וולדיגר:  לא היו מקבלים

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אני לא יודעת מה היו ההסדרים, אבל לא היה הסדר בחקיקה שאנחנו ראינו

מיכל מרים וולדיגר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז את רוצה להכליל את זה בחקיקה הזאת

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו רוצים - - -          

ישראל אייכלר: אני חושב שחברי הכנסת מסכימים

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       בוודאי

ישראל אייכלר:      
  << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז תוסיפי את זה

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>           << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       יש לי הערה לגבי הנקודה הזאת

ישראל אייכלר:  אני מבין מהסעיף הזה שיכול להיות מצב של ידוע בציבור שעדיין רשום כנשוי, והשאלה האם ידוע בציבור וגם נשוי יקבלו גמלה - - -       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אתה אומר, ידוע בציבור של אדם אחד ונשוי לאחר, אבל זה שאלות של יישום הפרשנות, אנחנו מה שעושים פה,      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       לא, אבל זה מה שמופיע פה בסעיף

ישראל אייכלר:  השאלה היא - - -       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן, רק נסביר שהיום יש לנו פסקאות

ישראל אייכלר:  (א) עוסקת באלמנה ופסקה (א1) עוסקת באלמן, והם חוזרים לניסוח וניסוחים של אשתו וניסוחים שהם לא מעודכנים, ואנחנו הבנו שמשרד הביטחון פועל גם בדרך אחרת - - - אבל אתה שואל על יישום, אתה שואל על פרשנות

ישראל אייכלר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       לא, אני לא שואל על פרשנות

ישראל אייכלר:  אני קורא בעברית מאוד פשוטה מה שכתוב פה, "לפני יום המוות היה ידוע בציבור כבן זוגו של הנספה אף אם נישא לאחר"

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       היה לנו סיפור בזמנו של אלמנות שבעצם נמנעו מלהינשא כדי לא לאבד את הגמלה, כי ברגע שהן היו נשואות לאחר הן היו מאבדות אותה

ישראל אייכלר:  התיקון אמר שגם אלמנה - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אה, את מתכוונת לאחר מכן נישא לאחר

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       אבל זה לא ברור

ישראל אייכלר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       זה לא ברור

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זה מה שאומר עו"ד בקר, שתכניסי את זה, שלאחר מכן

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       נכון, זה לא ברור

ישראל אייכלר:  כתוב "שנישא לאחר", גם לפני

ישראל אייכלר:  נישא הרי זה יכול להיות גם בעבר

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       "רק אם לאחר מכן נישא לאחר"

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       דווקא הסיפא הזאת היא בדיוק מה שכתוב היום, " אף אם נישא לאחר"

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       אבל זה מבלבל, כי המילה "נישא" זה גם עבר, גם הווה וגם עתיד

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       הערת הערה חשובה וזה יתוקן

ישראל אייכלר:  תודה

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       יש לנו עוד בקשה

ישראל אייכלר:  יש גם את העניין של ארוסות

ישראל אייכלר:  מאורסות נקרא לזה - - -          << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       יש? אתם מכירים?      << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       יש מאורסים, מאורסות - - -      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>        מאורסים זה ידועים בציבור

ישראל אייכלר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       ידועה בציבור מקבלת, ארוסה לא מקבלת

ישראל אייכלר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אני רוצה להגיד משהו על העניין הזה

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו אומרים שאם אותו בן משפחה של החטוף הוא באותה דרגת קרבה של בן המשפחה באותה קטגוריה, תהיה זכאות לתגמולים מכוח החוק

ישראל אייכלר:  השאלה אם אנחנו רוצים להכניס לפה הוראה שתיצור הבחנה בין החוקים - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אנחנו נדבר על זה אחרי ההפסקה, אבל לפני ההפסקה, הגיעה כאן משפחה שרוצה להציג נושא בעניין האחים

ישראל אייכלר:  הגדרה של אחים

ישראל אייכלר:  אני רוצה לאפשר להם - - -      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אבל זה קשור לרובד השני

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כן, הרובד השני של ה-90,000, שזה 30,000 לחודש במשך שנתיים

ישראל אייכלר:     << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       של ה-18

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       סליחה, האחים לא קשורים לזה

ישראל אייכלר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       האחים 18

ישראל אייכלר:           << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>            האחים זה מה שהם מקבלים כאחים

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>         נכון

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>            זה הדיון שהם רוצים

ישראל אייכלר:  אז בואו נשמע את הגברת, מה השם?          << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       עו"ד עדי תנעמי

ישראל אייכלר:  קודם כל תודה רבה לכולכם באמת על כל מה שניתן לנו כעזרה בטירוף הזה

ישראל אייכלר:           << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       מינימום

ישראל אייכלר:      
  << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       כן

ישראל אייכלר:  אני גם בת משפחה, אני אחיינית של דקלה ערבה מנחל עוז שנרצחה ביחד עם בנה תומר בן ה-17, אם ראיתם מסרטון עליי שפורסם ברשתות החברתיות על ידי המחבלים

ישראל אייכלר:  דקלה נרצחה ביחד עם בן-זוגה נועם

ישראל אייכלר:  אני רוצה להציג לפני שנתחיל, לפני שאני אעלה בכלל את הבעיה

ישראל אייכלר:  הילדים של דקלה שנמצאים פה, שזו אודין ערבה-אליעז מצד ימין, אודין, תרימי את היד, וסתיו ערבה-אליעז שהוא הבן השני

ישראל אייכלר:  אודין בת 26, סתיו בן 22, אחיהם הקטן תומר בן ה-17 זה אותו אחד שאם ראיתם בסרטון, עובר בין הבתים

ישראל אייכלר:  אני רוצה להציג את התמונה, אני לא יודעת אם תצליחו לראות

ישראל אייכלר:           << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תשאירי את התמונה פה, אנחנו רואים

ישראל אייכלר:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       לא, התמונה היא בשביל, אנחנו פה כי בעצם יש איזושהי קומפליקציה בהגדרה של מה הוא בן משפחה בגלל - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז תגידי מה הבעיה וחברי הכנסת יצטרכו להתייחס לזה

ישראל אייכלר:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       אוקיי

ישראל אייכלר:  דקלה ונועם היו בעצם פרק ב', או-קיי? דקלה יש לה שלושה ילדים, תומר, סתיו ואודין, ונועם יש לו שתי בנות קטנות, דפנה ואלה, כרגע הן חטופות והן נמצאות בעזה

ישראל אייכלר:  יש בנוסף לנועם - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       בני כמה הם?      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       החטופות

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       בני כמה?      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       בנות כמה הן?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       בנות כמה

ישראל אייכלר:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       דפנה בת 15 ואלה בת שמונה

ישראל אייכלר:  יש עניין בהגדרה שלהם, זאת אומרת לצורך העניין, סתיו ואודין הם לא אחים ביולוגיים של דפנה ואלה

ישראל אייכלר:  אלה היום בת שמונה

ישראל אייכלר:  מאז שהיא בת שמונה חודשים, הם מקיימים מערכת יחסים של משפחה גרעינית לכל דבר ועניין

ישראל אייכלר:  גרים באותו בית, נמצאים ביחד, מקיימים מערכת שהיא לדעתי אפילו עולה על הרבה מאוד אחים ביולוגיים שאני מכירה

ישראל אייכלר:  אני אשים אפילו בסוגריים נקודה מאוד חשובה, לנועם יש בן נוסף שהוא היה מנותק קשר ממנו כמה שנים טובות

ישראל אייכלר:  לצורך העניין, הוא נחשב אח ביולוגי

ישראל אייכלר:  הוא יקבל את הזכויות, הוא יקבל את מה שמגיע לו, אנחנו לא פה כדי לקחת ממנו שום דבר, זה שלו, מה שמגיע לו זה שלו

ישראל אייכלר:  אבל צריך לשים לב לסיטואציה המשפטית שקורית פה, כי בעצם הוא זכאי כאח ביולוגי או חצי ביולוגי של הבנות, והם שניהלו איתם חיים משותפים ובעצם היו האחים שלהם לכל דבר, וכרגע מנהלים מאבק לשחרורן

ישראל אייכלר:  הם לא זכאים לשום דבר

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אני רוצה להבין

ישראל אייכלר:  בתחילת הסיפור, מה סיפרת? אני רוצה להבין את העניין, הם לא יתומים?      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       הם יתומים

ישראל אייכלר:  אמא שלהם דקלה נרצחה

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז הם יתומים

ישראל אייכלר:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       כן

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז הם חלק מהמשפחה

ישראל אייכלר:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       בן הזוג של האמא נרצח גם והיה אבא לכל דבר, אני לא חס וחלילה לוקחת שום דבר מהאבא הביולוגי שלהם, אבל אני אגיד נקודה

ישראל אייכלר:  האבא הביולוגי היה אמור לטוס לרילוקשיין ביום רביעי, זאת אומרת זה קרה בשבת

ישראל אייכלר:  ביום רביעי הוא היה אמור לטוס לרילוקשיין

ישראל אייכלר:  יש לו את החלק שלו, אבל בהתנהלות המשפחתית הגרעינית זה היה נועם, דקלה, הבנות החטופות בעזה ושלושת הילדים של דקלה

ישראל אייכלר:       << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אדוני, אם אני אוכל רגע להסביר מדובר על המעטפת, אני אסביר על המעטפת השנייה

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       השאלה שלי הייתה פשוטה, אבל הרגישות אמרת את זה קצת לא ברור אולי

ישראל אייכלר:  אם הם יתומים, הם זכאים

ישראל אייכלר:       << דובר >> קריאה: << דובר >>       מי הם?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>        אבל האם נרצחה, אז הם זכאים לזכויות

ישראל אייכלר:       << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       לא אדוני, מדובר על המעטפת השנייה

ישראל אייכלר:  בעצם מי שיקבל אותה יהיה אשתו של נועם, הגרושה, והבן שלא נמצא בקשר כבר שנים ארוכות

ישראל אייכלר:  זה מה שיהיה, ה-30,000 או ה- 60,000, כי אלה שני ילדים חטופים, שמי שיקבל אותם זה אשתו לשעבר של נועם

ישראל אייכלר:  נועם בעצם גר עם אמא שלהם ועם המשפחה ביחד, והבן שלו מהנישואים שהוא לא בקשר עם הילדות האלה, החטופות, כבר שנים ארוכות

ישראל אייכלר:  מי שבקשר איתם הם בעצם האחים

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זאת אומרת, היורש של הכסף הזה יהיה דווקא מישהו ש - - -      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       שלא נמצא בקשר ולא היה בקשר עם הילדות האלה, החטופות

ישראל אייכלר:        << דובר >> צגה מלקו (הליכוד): << דובר >>       אבל את אומרת קשר ביולוגי

ישראל אייכלר:       << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       יש קשר ביולוגי, אבל לא היה קשר כמי שחי כמשפחה

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אל תזלזלי בקשר ביולוגי

ישראל אייכלר:       << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       לא, חלילה

ישראל אייכלר:  מה שאומרת עדי, אנחנו לא רוצים לקחת ממנו, רק מי ייתן להם את המאמצים שהם עושים היום והם מגויסים לקהילה, לסיפור הזה?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       השאלה המשפטית מאוד, הייתי רוצה שהיועצות המשפטיות - - -      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       כבוד יושב-הראש, אני רוצה רק להגיד משהו קטן

ישראל אייכלר:  יש פה שני עניינים, אחד, אני יודעת שפחות רלוונטי לוועדה היום

ישראל אייכלר:  העניין הראשון זה באמת הכרה בהם כאחים של החטופות, של דפנה ואלה

ישראל אייכלר:  נכון שאין שם קשר ביולוגי, אבל אנחנו פה כדי לשאול אתכם איך מוצאים לדבר הזה פתרון, כי נכון, אין קשר ביולוגי בין דפנה ואלה לבין שניהם

ישראל אייכלר:  אלה ודפנה הן הבנות של נועם, הם הילדים של דקלה

ישראל אייכלר:       << דובר >> צגה מלקו (הליכוד): << דובר >>        אבל הן היו ידועות בציבור, לא?      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       ידועים בציבור

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אני חושב שהנושא הזה הוא כבד מדי בשביל להחליט על הרגע

ישראל אייכלר:  אני מציע ליועצת המשפטית לשבת להתייעץ אולי עם משפטנים גדולים יותר, אולי עם היועצת המשפטית של הכנסת, כדי שנדע לכסות את כל המקרים האלה נכון, וכנראה שיש עוד מקרים

ישראל אייכלר:        << דובר >> אלי דלל (הליכוד): << דובר >>       גם את המקרים האלה, נכון

ישראל אייכלר:  אלה מקרים רגישים

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תודה שבאת לפה והצגת את זה, אבל - - -      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       נכון, זה בסדר

ישראל אייכלר:  יש עוד מקרים

ישראל אייכלר:  יצא שהם נופלים בין הכיסאות - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       צריך לנסח את זה מאוד - - -      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       וגם בסוגיה הנוספת, שזה האם רואים את נועם כאבא שלהם לצורך העניין של ילדים שכולים

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זו שאלה עוד יותר כבדה

ישראל אייכלר:  אני מציע שאנחנו נצא להפסקה

ישראל אייכלר:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       זו גם שאלה משפטית

ישראל אייכלר:  נכון

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       אני הצעתי שאפשר לקבוע ועדת חריגים

ישראל אייכלר:  כלומר, יש מקרים חריגים שיצטרכו לשבת - - -      << דובר >> אלי דלל (הליכוד): << דובר >>       לא לא

ישראל אייכלר:  אני לא רוצה שהם יפנו

ישראל אייכלר:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       לא הם יפנו

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לא

ישראל אייכלר:  החוק אולי צריך להיות - - - אתם תנסחו משהו - - -      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       ענת, אנחנו נשמח אם ייתנו להם שנייה לדבר בבקשה

ישראל אייכלר:  - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לא, רגע

ישראל אייכלר:  את הפתרונות נעשה אחרי ההפסקה

ישראל אייכלר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אני יכול משפט?      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       משפט כן

ישראל אייכלר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אני רוצה להוסיף שמבחינת הכוונה של החוק שבעצם לתת להם את המענק הזה בשביל הפעילות למען השחרור, ושני האחים האלו אני רואה אותם בתקשורת, אני רואה אותם בשטח, אני רואה אותם באמת עושים עבודה מאומצת בשבילה המטרה החשובה הזאת

ישראל אייכלר:  אז אם אנחנו מכוונים לתת את המענק, אני אומר שהמטרה של החוק היא באמת לעזור לכם כאחים לממש את המטרה שכולנו רוצים לשחרר את החטופים, ואני אומר שאני כן רואה אתכם גם בתקשורת מתראיינים הרבה וגם בשטח וגם בהפגנות

ישראל אייכלר:  אז אם המטרה של החוק היא באמת לסייע לכם איכשהו בדבר הזה, אז כמובן שהם גם צריכים להיכלל - - -      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       אנחנו רק מבקשים הם לא ימצאו את עצמם במקום שהם צריכים להתחנן על החיים שלהם

ישראל אייכלר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לא

ישראל אייכלר:  יש לי בקשה - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       בשביל זה אנחנו פה בחקיקה כדי לכסות על הדברים, ולכן אנחנו עושים את ההפסקה גם

ישראל אייכלר:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       תודה רבה

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       יכול להיות שזה שאם לא תוכלו להשיב תשובה עכשיו, אז כשנדבר על הרובד הזה של ה-90,000 אנחנו רוצים עד אז שיהיה לנו ברור מה הדין

ישראל אייכלר:  בוא נשמע את סתיו ואחר כך את אחותו

ישראל אייכלר:       << דובר >> סתיו ערבה-אליעז: << דובר >>       אנחנו בסך הכל רוצים שתכירו אותנו כמשפחה שלהם

ישראל אייכלר:  היינו איתן משהן קטנות הן אחיות שלנו לכל דבר, אוכלים, שותים, קמים ביחד, מתעוררים, עושים הכל ביחד, משפחה, טיולים מסעדות, ובסוף אני כאילו צריך להסביר למה הן אחיות שלי, כאילו זה - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כמה שנים אתם ביחד?      << דובר >> סתיו ערבה-אליעז: << דובר >>       שמונה שנים

ישראל אייכלר:  והילדה הקטנה היא בת שמונה

ישראל אייכלר:  זה משהיא בת שמונה חודשים בערך

ישראל אייכלר:  אין לי מה להגיד

ישראל אייכלר:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       מה את רצית להוסיף? השם שלך?      << דובר >> אודין ערבה-אליעז: << דובר >>       גם נועם הוא אבא שלנו לכל דבר

ישראל אייכלר:  הוא גידל אותי, הוא בנה אותנו כמשפחה

ישראל אייכלר:  זה מוזר לי בכלל לנסות להוכיח את זה שאנחנו משפחה

ישראל אייכלר:  אז מה אם זה לא דם, אבל זהומשפחה בעיניי באמת מהשורש, זה נראה לי הזיה שצריך בכלל להסביר דבר כזה

נעה בן שבת: רק כי החוק כתוב ככה

נעה בן שבת:  לא כי מישהו חושב שאתם לא

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       צריך להתאים את החוק למציאות

נעה בן שבת:       << דובר >> סתיו ערבה-אליעז: << דובר >>       אנחנו גרים כולנו ביחד ובסוף אנחנו צריכים, זה הזוי פשוט

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תודה רבה שבאתם, ואנחנו נפתח את הדיון הזה בהרכב המשפטנים למצוא את הניסוח המתאים

נעה בן שבת:       << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       אדוני, משפט קטן

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אנחנו יוצאים עכשיו להפסקה

נעה בן שבת:  משפט קטן

נעה בן שבת:       << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       בהמשך למה שאמרת על הנושא של הרגישות של הפרוטוקול ושל כל מה שנאמר פה, אני חושבת שאם תסתכלו קצת במה שנאמר, הייתי מבקשת להסתכל וקצת לסנן את הדברים, בגלל הרגישות הזאת

נעה בן שבת:  בבקשה

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       כן

נעה בן שבת:  תודה לגברת פרמינגר

נעה בן שבת:  יש חוק שאנחנו מכירים מתי שמדברים על ילדים, יש לנו סמכות להוציא מהפרוטוקול דברים רגישים שעלולים לפגוע, אז אנחנו נעשה את זה, תודה

נעה בן שבת:  תרשמו את זה

נעה בן שבת:  אנחנו יוצאים עכשיו להפסקה עד השעה 14:30

נעה בן שבת:       << הפסקה >> (הישיבה נפסקה בשעה 12:59 ונתחדשה בשעה 14:26) << הפסקה >>        << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אנחנו פותחים את החלק השני של הדיון שהתחלנו הבוקר בעניין הצעת חוק התגמולים לבני משפחות של נעדרים וחטופים בפעולות איבה או במלחמה

נעה בן שבת:  הספקנו לקרוא את הסעיפים שנוגעים לרובד הראשון

נעה בן שבת:  אנחנו נמשיך לעסוק בנושא של הרובד הראשון ונצטרך להשיב תשובות לכל מיני שאלות שעלו כאן ושעלו גם בהמשך, אחרי שמשרדי הממשלה והמשפטנים הגיעו לסיכומים ולנוסחים שהוועדה תוכל לדון בהם

נעה בן שבת:  בינתיים אנחנו נמשיך בסעיף 6, בבקשה

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       הגענו לסעיף 6, אנחנו עוד לא קראנו אותו

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תיקון פקודת מס הכנסה

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>         << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       מה זה קשור למס הכנסה? הרי זה נקי ממס הכנסה

נעה בן שבת:      
  << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נכון

נעה בן שבת:  זאת ההוראה שמנכה ממס הכנסה

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז למה זה לא כתוב?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       זה מה שכתוב

נעה בן שבת:  ההוראה קיימת היום

נעה בן שבת:  סעיף 9 אומר איזה דברים פטורים ממס הכנסה

נעה בן שבת:  אז היום קבועות שם קצבאות שמשולמות על פצעי מלחמה, קצבאות שמשולמות לבן משפחה של מי שנספה במלחמה, אם הוא סמוך על שולחנו, ואנחנו אומרים, "לרבות קצבאות שמשתלמות"

נעה בן שבת:  אנחנו מוספים את הקצבאות הן לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה, שזו במילא הפרשנות שניתנה

נעה בן שבת:  אבל גם לחוקים החדשים שלנו, החוק שנותן פה תגמולים והחוק שנותן מענקים

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       ועדיין מדובר ברובד הראשון

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       פה זה גם חלק ה - - -       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       זה לא הקצבאות, כי זה מענק גם

נעה בן שבת:        << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       גם הרובד השני

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז צריך לכתוב "קצבאות ומענק"

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נכון, תגמולים ומענקים

נעה בן שבת:  המילה מענקים אכן מופיע פה בשורה שלישית

נעה בן שבת:  "וכן תגמולים ומענקים"

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       "לרבות קצבאות שמשתלמות - - - "וכן תגמולים ומענקים", והמענקים הם הרובד השני

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       בדיוק

נעה בן שבת:  גם הרובד הראשון וגם הרובד השני

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       שגם זה פטור ממס הכנסה

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נכון

נעה בן שבת:  יש לנו היום בסעיף 9 את הנושא של פצועים, יש את הנושא של נספים ויש את הנושא של החטופים והשבויים והנעדרים

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       סעיף 7

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>           הסעיף הזה בעצם אומר שכשיש מצב של אלמנה, הוא מדבר בלשון אלמנה שהיא גם שכולה, היא מקבלת פעמיים את שתי הזכאויות

נעה בן שבת:        << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       זאת אומרת, גם בעלה וגם בן או בת?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

נעה בן שבת:  ואז היא מקבלת את שתי הזכאויות

נעה בן שבת:  זאת ההוראה שקיימת היום בחוק משפחות חיילים

נעה בן שבת:  בחוק נפגעי איבה נשארה שם הוראה שהיא נתנה רק פעם, קצבה אחת ומחצית מהקצבה השנייה, ולכן מוצע להשוות את ההוראות בעניין הזה

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       להשוות למי? למי את משווה פה?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אני משווה בין חוק

נעה בן שבת:  חוק התגמולים לנפגעי איבה אומר שנניח במקרה של נספה, בן משפחה של נספה, מקבל כמו בן משפחה, מקבל זכויות לפי הוראות מסוימות בחוק משפחות חיילים שנספו במערכה

נעה בן שבת:  זאת אומרת, יש לי את חוק הבסיס, שזה יכול להיות משפחות חיילים, אליו מפנה חוק התגמולים, ואנחנו עכשיו מפנים לשני החוקים האלה

נעה בן שבת:  בחוק התגמולים בנושא הזה של אלמנה שהיא גם שכולה, נוצר פער בין שני ההסדרים

נעה בן שבת:  ההסדר של חוק משפחות היה נדיב יותר, הוא אמר שהיא מקבלת גם את התגמול הזה וגם את התגמול השני, וההסדר של חוק התגמולים של חוק פעולות איבה נתן לה רק 1

נעה בן שבת: 5

נעה בן שבת:  הפער הזה, אני לא חושבת שיש לו הצדקה שאפשר להסביר אותה באיזושהי צורה, ולכן כאן מה שמוצע זה להשוות אותם

נעה בן שבת:  אלמנה שהיא גם שכולה, תקבל גם את התגמול של אלמנה וגם את התגמול של שכולה

נעה בן שבת:       << דובר >> מור ימין: << דובר >>       ברשותכם, אני חוזרת רגע לסעיף 6

נעה בן שבת:  אני סבורה שצריך לתקן את "לרבות קצבאות המשתלמות", אז גם תגמולים וגם מענקים בעצם

נעה בן שבת:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       הטבות, הענקות, תגמולים

נעה בן שבת:  יש שורה שלמה של - - -       << דובר >> מור ימין: << דובר >>       כן, כי אחר כך זה כן מצוין כבר

נעה בן שבת:      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       יש מילה כוללת, נגיד גמלאות? - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אני מתלבטת

נעה בן שבת:  יכול להיות שקצבאות זה כולל את הכל כבר? אני תוהה לעצמי

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אז בואו נבדוק את זה

נעה בן שבת:       << דובר >> מור ימין: << דובר >>       נטייב את זה

נעה בן שבת:       << דובר >> ישראל אייכלר: << דובר >>       אמרת את זה

נעה בן שבת:  "תגמולים, הטבות ומענקים"

נעה בן שבת:        << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       לא, למעלה

נעה בן שבת:  בשורה הראשונה

נעה בן שבת:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       מענקים זה פשוט בפרק אחר בחוק

נעה בן שבת:  יש הענקות, יש פרק של הטבות, יש פרק של תגמולים

נעה בן שבת:       << דובר >> מור ימין: << דובר >>       תשלומים

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו מציעים לברר - - -     << דובר >> מור ימין: << דובר >>       אולי "תשלומים המשתלמים"

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אני מציעה, מכיוון שאני לא יודעת אם רשות המיסים נמצאת עכשיו על הקו, אולי אם הם בזום אפשר להעלות אותם בזום, אבל אם לא, אפשר לנסות לנסח את זה ואני אלך לראות ניסוח, כי אין מחלוקת אני חושבת לגבי ה - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       לכן אני מעדיף שאתם תנסחו את זה כי אני לא צריך - - -      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נחזור לדיון הבא ונמצא - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תוסיפו את מה שחסר

נעה בן שבת:  מילה כוללת שתכלול את הכל

נעה בן שבת:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       תודה

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אני רוצה לוודא שאין להם מחלוקת

נעה בן שבת:  יכול להיות שאני חושבת שאין מחלוקת, ואחר כך יתברר שהם אומרים שהטבות מסוימות הם כן ממסים, אני לא יודעת

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       יש לנו פה נציגת האוצר

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נציגת האוצר ולא נציג רשות המיסים - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       רשות המיסים?      << דובר >> קריאה: << דובר >>       דור פישר

נעה בן שבת:       << דובר >> דוברת: << דובר >>       לא, דור פישר הוא גם לא רשות המיסים

נעה בן שבת:  אנחנו נתאם את זה עם הלשכה המשפטית של רשות המיסים ונחזור עם תשובה מסודרת

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       אז אתם תהיו בקשר עם המנסחות

נעה בן שבת:  בסדר

נעה בן שבת:  איפה אנחנו?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו בסעיף 8

נעה בן שבת:               << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       נעה, רצית להוריד פה - - - "מלחמה" כמו שעשינו בכותרת

נעה בן שבת:  זה מיותר

נעה בן שבת:  פעולות איבה תורידי בעמוד 5

נעה בן שבת:      
  << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

נעה בן שבת:  נכון, צריך להוריד את המילים האלה

נעה בן שבת:  את מסתכלת בנוסח הכחול? אני מסתכלת בנוסח שלפנינו

נעה בן שבת:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       לא, אני יודעת

נעה בן שבת:  בסדר

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תני לה את הנוסח שאנחנו - - -      

נעה בן שבת: אני רוצה להסביר שני דברים

נעה בן שבת:  חוק בית המשפט לעניינים מנהליים אומר איך תוקפים החלטות מסוימות

נעה בן שבת:  ההחלטה פה, מציעים שתהיה עתירה מנהלית לבית המשפט לעניינים מנהליים, גם על ההחלטה האם אדם הוא נעדר או חטוף או לא, וגם על ההחלטה של ועדה לפי סעיף 2 לחוק מימון הוצאות

נעה בן שבת:  זו אותה הוועדה שמאשרת כבר היום הוצאות נסיעה לחוץ לארץ ויכולה לאשר גם עוד הוצאות אחרות

נעה בן שבת:  זה לא הרובד השני שלנו, אבל זה באותו חוק של הרובד השני

נעה בן שבת:        << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       יש לי שאלה

נעה בן שבת:  אם אני מבין, זה למעשה הסמכות העניינית, הפורום המשפטי המתאים לבית המשפט המחוזי ובית המשפט לעניינים מנהלים

נעה בן שבת:  מה שכתוב בסעיף 2, שזה מתייחס לסעיף 3 לחוק התגמולים בכל מה שקשור עם אדם, הרשות שקבעה אם הוא נעדר או חטוף

נעה בן שבת:  מה לגבי בעיות אחרות שעולות, לדוגמה תשלומים שלא משתלמים או בעיות אחרות שהחוק מאפשר למשפחות לקבל, וזה לא מגלם את הזכות שלהם להגיש עתירה מנהלית לבית המשפט המחוזי? כאן למעשה אנחנו קובעים אך ורק את הזכאות, את הזכות של משפחה להגיש עתירה לגבי סעיף 3 ולא את שאר הזכאויות שיש מכוח חוק התגמולים למשפחות של החטופים והנעדרים, ואני חושב שצריך להכניס את כל הזכויות שניתנות למשפחות מכוח החוק

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אני מציעה שגם במשרד הביטחון וגם בביטוח לאומי יסבירו איך תוקפים היום החלטות שניתנות לגבי מתן הזכויות, כי אני מזכירה, אנחנו נותנים למשפחות ברובד הראשון את ההטבות שניתנות כבר היום מכוח החוקים הקיימים

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני לא מתווכח, אבל יכול להיות שתהיה החלטה של רשות מנהלית שאומרת - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       יש בקשה ממשרד הביטחון בזום, היועץ המשפטי רועי חכם - - - אולי יש לו משהו להגיד בעניין הזה

נעה בן שבת:        << דובר >> רועי חכם: << דובר >>       שלום אדוני יושב-הראש ושלום לכולם

נעה בן שבת:  אני רוצה לדייק בבקשה נקודה קטנה בנוגע לסעיף 8

נעה בן שבת: 1, במקום הכותרת "פדוי שבי" יבוא "נעדר, חטוף או שבוי"

נעה בן שבת:  בנקודה הזאת בדיוק יש עדיין דיונים שמתנהלים בינינו לבין משרד המשפטים בנוגע למה המנגנון המדויק והראוי בנסיבות העניין לגבי ערעור על קביעת הסטטוס

נעה בן שבת:  זה עדיין מתנהל בינינו ונבקש לעדכן כשנגיע להסכמה בנושא

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אבל הם צריכים להגיע להסכמה כשאנחנו - - -      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אנחנו ביום שני מתכוונים להעביר להעלות את החוק לשנייה שלישית - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       עד יום ראשון תגיעו להסכמות

נעה בן שבת:       << דובר >> רועי חכם: << דובר >>       אני יודע אדוני

נעה בן שבת:  השאיפה היא לסיים את זה היום

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       תשלחו לנו מה סיכמתם, אין בעיה

נעה בן שבת:       << דובר >> רועי חכם: << דובר >>       תודה אדוני

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אדוני, זה היה לגבי פסקה אחת - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       נחזור לשאלה של בקר

נעה בן שבת:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       ברשותכם, אני אשיב לעו"ד בקר

נעה בן שבת:  אני נגה, היועצת המשפטית של אגף משפחות במשרד הביטחון

נעה בן שבת:  למעשה, גם היום לפי חוק משפחות, תקיפה על החלטות של קצין תגמולים לעניין מי הוא בן משפחה, לעניין מתן הטבות, אי-מתן הטבות או הענקות, כל הסוגיות האלה מתבררות בערעור לוועדת הערעורים

נעה בן שבת:  זו ועדה מיוחדת שדנה, ויוחל אותו מנגנון גם על שאלות שעלו פה בסיטואציה הזו

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני מייצג 25 שנה בוועדות ערעורים, את מדברת כמו - - - שלפי חוק הנכים

נעה בן שבת:  לדוגמה - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       זה לפי חוק הנכים, וזה לפי חוק משפחות

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אז אני שואל שאלה אחרת, אם אנחנו קובעים פה את הפורום המשפטי המתאים, למה לשלוח את המשפחה - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אבל קצין התגמולים לא מחליט, שים לב, מיהו חטוף או נעדר

נעה בן שבת:  זה לא בסמכותו

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני לא דיברתי על חטוף ונעדר

נעה בן שבת:  דיברתי אך ורק על שאלות שעולות לדוגמה מכוח הסיפור של התגמולים, המענקים

נעה בן שבת:      
  << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אותו דבר

נעה בן שבת:  זה בדיוק מה שאני אומרת

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       למה אבל? אם חלק מהמענקים, מיהו בן משפחה לדוגמה - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       ועדת ערעורים שלנו

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       למה?      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       למה לא? מה אתה מציע?      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       כי לדוגמה, אם יש ועדה רפואית לעררים, ועדה רפואית לעררים נגיד לחייל שנפגע, יש לנו דרג ראשון, דרג שני

נעה בן שבת:  אני מגיש את הערעור בבית משפט מחוזי

נעה בן שבת:  הפורום הזה קבוע פה

נעה בן שבת:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       זה ה - - - שלו

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       לא

נעה בן שבת:  אני מדבר על - - - את מדברת אך ורק על תביעות שנדחות על ידי קצין התגמולים, ואז הסמכות היא של ועדה לפי חוק הנכים או לפי חוק משפחות, שביושבה כוועדה בהרכב של שלושה בבית משפט שלום

נעה בן שבת:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       נכון

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       יפה

נעה בן שבת:  אני מדבר על - - -       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       לא רק על תביעות שנדחות, בכלל על החלטות שניתנות

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       בסדר, אבל זה כמו בביטוח לאומי על תביעה שנדחתה

נעה בן שבת:  הפורום הוא בית הדין לעבודה

נעה בן שבת:  אני מדבר פה לדוגמה כמו שיש לי אדם שמגיש ערעור על ועדה בדרג הראשון על ועדה רפואית לפי חוק הנכים שהפורום הוא מחוזי

נעה בן שבת:  נתתי רק את זה כדוגמה פה

נעה בן שבת:  לדוגמה, אתם כבר מכשירים את הקרקע שהפורום המתאים הוא בית משפט לעניינים מנהלים

נעה בן שבת:  אז אני מבקש רק שהפורום שדן בחוק הזה גם יהיה הפורום

נעה בן שבת:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אתה מעוניין לשלוח - - -      << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       היועצת המשפטית נעה אמרה שיש כבר בחוקים האחרים הנוהל הזה?     - - -     אז כל החוקים שנוגעים בדברים האלה, אותו נוהל שיש שם יהיה פה

נעה בן שבת:  זה ההיגיון

נעה בן שבת:  אנחנו לא הולכים לייצר מנגנונים חדשים

נעה בן שבת:       << דובר >> מיכל מרים וולדיגר (הציונות הדתית): << דובר >>       כן

נעה בן שבת:  ברירת המחדל

נעה בן שבת:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       לא

נעה בן שבת:  היא לא ברירת המחדל בגלל שכשהתביעה נדחית, הרי כשיש החלטה בעניין היותו של אדם נעדר הוא חטוף זו החלטה מהותית, זו החלטה לשורשו של העניין, ופה הפורום המתאים הוא המחוזי

נעה בן שבת:  אז אם אדם מוגדר כלא בן משפחה, שזו גם לדעתי החלטה מאוד מהותית, אז החלטה כזו צריכה להיות שווה להחלטה - - -       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       החלטות מהסוג הזה מתבררות היום בוועדת הערעורים

נעה בן שבת:       << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       או אצלנו בבית הדין לעבודה, שהוא ערכאה מוסמכת ודנה בסוגיות האלה מדי יום ויום

נעה בן שבת:  כלומר, אין מקום - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       זו ערכאה שיש לה מומחיות גם בדבר

נעה בן שבת:  אנחנו לא ממציאים את הגלגל

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       גם היום עולות שאלות האם הוא בן משפחה של הנספה או לא

נעה בן שבת:  השאלות האלה נדונות, אבל נדונות באותם פורומים שנאמרו, לגבי נפגעי איבה בבית הדין לעבודה, ולגבי משפחות חיילים, בערכאה של ועדת עררים

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       נמשיך הלאה

נעה בן שבת:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>           זאת אותה ההגדרה שהייתה לנו בהתחלה בחוק ההוא, ועכשיו היא מופיעה פה בחוק של פדויי שבי

נעה בן שבת:      			  שם נמנים "שירות בכוחות הביטחון", ומשום מה הושמט שירות בתי הסוהר, אז אנחנו משלימים את ההשמטה

נעה בן שבת:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       נעה, זה כולל גם מישהו פרטי?      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       כן

נעה בן שבת:  עו"ד שי סומך, אתה רוצה להסביר את הנושא של כוחות האויב?      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       התשובה היא כן

נעה בן שבת:  בנוסח מדובר גם על מי שפועל על מנת לקדם את מטרותיהם

נעה בן שבת:  זאת אומרת, הוא לא חייב להשתייך לארגון, מספיק שהוא רוצה לקדם את המטרות של הארגון

נעה בן שבת:  הסעיף הזה קיים היום בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, ומכוחו מכירים בטרור יחידים של אנשים שאין להם שום השתייכות ארגונית

נעה בן שבת:        << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       גם אזרח שמחזיק באזרח

נעה בן שבת:       << דובר >> שי סומך: << דובר >>       לגמרי

נעה בן שבת:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>       דיברנו על זה בתחילת הדיון

נעה בן שבת:      - - -      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אנחנו עכשיו בסעיף 2

מיכל מרים וולדיגר: אבל שינית - - - כפדוי שבי

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       נכון, אני אשלים כאן את הקריאה ואני אוכל להסביר

מיכל מרים וולדיגר:      "אם נקבע כי הוא היה חטוף [או נעדר] לפי סעיף 3 לחוק התגמולים לבני משפחה של נעדרים או חטופים בפעולת איבה, התשפ"ד–2023, והוכח להנחת דעתה כי שהה בידי כוחות אויב במשך 14 ימים לפחות";     

ישראל אייכלר: מה אומר הסעיף הזה?     

נעה בן שבת: חוק תשלומים לפדויי שבי אומר שאפשר להגיש בקשה לוועדה, ואם היא תכיר באדם כפדוי שבי אם הוכח להנחת דעתה שהוא שבוי, באותו מובן של נפל בשבי של אויב או של ארגון עוין לפי ההגדרות שנמצאות שם, ו/או שהצלב אדום הכיר בו והוא שם במשך 14 ימים לפחות

נעה בן שבת:  אלה התנאים להכרה על ידי הוועדה

מור ימין: והיום הוא צריך להיות כוחות הביטחון גם

מור ימין:  כלומר - - - וזו הרחבה בעצם

נעה בן שבת: היום זה רק לכוחות הביטחון, כרגע אנחנו מציעים בסעיף קטן (א1) - - -      

ישראל אייכלר: מה זה "הצלב האדום מכיר בו"? ואם לא מרשים לצלב האדום להיכנס למשך שנים לשבוי או חטוף?     

שי סומך: זה החוק הקיים

שי סומך:  רוצים להתגבר עליו

ישראל אייכלר: יש לנו היום מצב שחמאס לא נותן לאנשים מהצלב האדום להגיע

נעה בן שבת: אבל חמאס, אנחנו לא אומרים, אנחנו מציעים כרגע - - -     

ישראל אייכלר: מה המגבלה הזאת שהצלב האדום צריך לאשר?     

נעה בן שבת: זה משהו שקבוע היום בחוק

נעה בן שבת:  אני אקרא אולי את ה - - -     

אופיר כץ: מה זה, זה למקרה שאנחנו עוד לא מכירים?     - - -     

נעה בן שבת: לא, את השם "פדוי שבי" אנחנו לא תיקנו, כי אנחנו מבינים אותו כמשהו שהוא לא דווקא תלוי באמת בשבוי, האם הוא שבוי חטוף או מה המעמד שלו הבין-לאומי, אלא פדוי שבי, מישהו שנפדה משביו

נעה בן שבת:  לא דווקא משבי

מיכל מרים וולדיגר: אבל בסעיף 8 בחוק בתי משפט לעניינים מנהליים כן שינית

מיכל מרים וולדיגר:  "במקום פדויי שבי, יבוא כך וכך וכך"

נעה בן שבת: לא, זו הכותרת בתוך התוספת של חוק בית משפט לעניינים מנהליים

נעה בן שבת:  זה כותרת לפי נושאים

מיכל מרים וולדיגר: נכון

נעה בן שבת: הנושא הוא לא רק פדויי שבי, פה אנחנו לא מדברים רק על הפדוי, שם באותה נושא העניינים המנהלים נוגעים גם לפדוי, אבל גם למי שהוא עדיין חטוף ונעדר

מיכל מרים וולדיגר: הבנתי, הורדת את "פדויי שבי", אז גרעת מפה, כי את לא צריכה במקום, את צריכה להוסיף

נעה בן שבת: לא גרעתי

מיכל מרים וולדיגר: לא במנהלי

מיכל מרים וולדיגר:  תסתכלי רגע בסעיף 8

מיכל מרים וולדיגר:  ככה את אומרת

נעה בן שבת: לא, אם את רוצה שאני אכתוב "חטוף, שבוי, נעדר ופדוי שבי"

נעה בן שבת:  אפשר

מיכל מרים וולדיגר: לא, את אומרת "לצד פדויי שבי יבוא", ואז את מחסירה את פדויי שבי

מיכל מרים וולדיגר:  תתקני את זה

נעה בן שבת: אפשר

נעה בן שבת:  אני חושבת שנעדר, חטוף אוי שבוי כולל גם את מי שאחרי זה הוא חזר למקום - - -     

ישראל אייכלר: אז למה את מחזירה את זה?     

מיכל מרים וולדיגר: לא, אני אומרת שצריך להוסיף

ישראל אייכלר: למה להוסיף?     

מיכל מרים וולדיגר: כי זה סוג אחר של אנשים

מיכל מרים וולדיגר:  יש אנשים שהם עכשיו שבויים, חטופים או נעדרים

מיכל מרים וולדיגר:  עכשיו

מיכל מרים וולדיגר:  אחר כך הם יהיו פדויי שבי

מיכל מרים וולדיגר:  זה שלבים אחרים במצב שלהם

מיכל מרים וולדיגר:  אז אם את משנה לגמרי, כי אין מצב כזה של פדויי שבי, כי בכל מקרה הם שבויים, חטופים, תשני את זה לאורך כל בדרך

ישראל אייכלר: לא, בחוק הזה יש פדויי שבי?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  החוק אחר כשאנחנו עוסקים בו כרגע - - -     

ישראל אייכלר: אז את חשבת שברגע שכתבת "שבוי", זה אומר שאחרי שהוא יצא משם, אז הוא עדיין שבוי כאילו, פשוט פדוי שבי

נעה בן שבת: לא

נעה בן שבת:  אנחנו רצינו להבהיר כל הזמן שיש לנו מעמד של שבוי ויש מעמד של חטוף וזה מעמדות שונים

נעה בן שבת:  אבל הביטוי "פדוי שבי" לא מתייחס דווקא לשבוי

נעה בן שבת:  מי שהיה שבוי - - -      

ישראל אייכלר: זאת הסיבה שמחקת את זה שם

ישראל אייכלר:  אז למה את משאירה את זה פה?     

נעה בן שבת: אני לא מחקתי שם

נעה בן שבת:  לכן אני הצעתי שאנחנו יכולים במקום למחוק שם, להוסיף

מיכל מרים וולדיגר: להוסיף, נכון

מיכל מרים וולדיגר:  בדיוק מה שהצעתי

נעה בן שבת: בדיוק מה שהציעה חברת הכנסת וולדיגר

נעה בן שבת:  אני חשבתי שאפשר להחליף את זה ולדבר על כל הנושאים שלהם, אבל אם רוצים להגיד גם וגם' אפשר גם וגם

נעה בן שבת:  אז זה לא במקום, זה אחרי

מיכל מרים וולדיגר: להוסיף אחרי

ישראל אייכלר: אני מבין למה מחקת את זה

ישראל אייכלר:  "פדוי שבי" זה ישלול את ה"חטוף"

ישראל אייכלר:  חטוף שנפדה לא ייכלל ב"פדוי שבי" - - - אבל החטוף שלא קיבל הכרה של הצלב האדום - - -      

נעה בן שבת: יכול להיות שאני טועה, אני מושפעת מאיזה שיר שהיה, "הדרך מי יחסום לפדויי שבי"

נעה בן שבת:  אני לא חשבתי שמדברים רק עלה על פדוי שבי במונח הצר

נעה בן שבת:  אני מוכנה לבדוק אולי זה באמת נוגע רק לשבויים פדוי שבי

נעה בן שבת:  אני חשבתי על זה במובן הרחב

נעה בן שבת:  אם אתם רוצים לשנות את שם החוק, אפשר לשנות גם את שם החוק

רותי פרמינגר: מי יכול להיות פדוי שבי שלא היה בשבי, או שלא היה חטוף או שלא היה נעדר?     

נעה בן שבת: צריך לבדוק את זה במילון

נעה בן שבת:  אנחנו נביא הצעה - - -     

מיכל מרים וולדיגר: אנחנו עוסקים בסעיף ,9 נכון? בחוק תשלומים לפדויי שבי

ישראל אייכלר: עוה"ד נעה צודקת מאוד

ישראל אייכלר:  עם ישראל נמצאה בשביה 2,000 שנה

ישראל אייכלר:  כתוב בתפילות שהקב"ה יוציא משביה - - - בצרה ובשביה

ישראל אייכלר:  בין בים, בין ביבשה - - - משעבוד לגאולה"

ישראל אייכלר:  זאת אומרת, יש מושג שנקרא שביה, לא רק שהוא יושב באיזה בית סוהר

נעה בן שבת: אבל אנחנו נבחן - - -     

ישראל אייכלר: החוק צריך להיות ברור, אז אם אפשר וצריך להוסיף מילה, נוסיף מילה

רותי פרמינגר: נראה לי שאם נתייחס לזה ככה, בעצם אתה מכליל אנשים נוספים בתוך החקיקה הזאת, ולכן - - -     

ישראל אייכלר: איזה אנשים נוספים?     

רותי פרמינגר: לא יודעת, אם זה עוד שבי ש - - -      

ישראל אייכלר: שהיה בשבי לפני שנים רבות?      

רותי פרמינגר: אבל אי אפשר לדעת - - -      

ישראל אייכלר: לא, פדוי שבי זה תואר קבוע

ישראל אייכלר:  זאת אומרת, בן-אדם שהיה 40 שנה בשבי וחזר, הוא גם פדוי שבי

ישראל אייכלר:  איך הוא בחוק הזה?     

נעה בן שבת: בחוק הקיים, אדם שהיה, ושם מדובר באמת על שבי במדינה עויינת או ארגון עוין, כשהחייל נופל בשבי, שם קבעו שאם הוועדה מכירה בו, אני אולי אקרא את זה

נעה בן שבת:      "אם בעת שירותו הצבאי או בעת שירותו בכוחות הביטחון הוא נפל בשבי האויב, לרבות בשבי וארגון שמטרותיו ופעולותיו מכוונות למיגור המדינה ולפגיעה בביטחונה של המדינה ובביטחון תושביה", קוראים לזה "להלן שבי האויב", ו"שהה בשבי האויב במשך 14 לפחות", זה תנאי ראשון

נעה בן שבת:  ותנאי שני זה שארגון הצלב האדום אישר נפילתו בשבי כאמור בפסקה 1, או שהוא הוכיח בדרך אחרת את נפילתו בשבי כאמור

נעה בן שבת:  זאת אומרת, ארגון הצלב האדום זה אפשרות אחת שצריך להוכיח, או שיש הוכחה אחרת לזה שהוא באמת היה בשבי

נעה בן שבת:  זה מה שבודקת הוועדה לפי התנאים הקיימים היום, אבל כמו שאמרנו היא מתייחסת רק למי שבעת שירותו הצבאי או שירותו בכוחות הביטחון

נעה בן שבת:  היא לא מתייחסת לאזרח שנחטף, ולכן מה שמוצע פה בסעיף קטן (א), זה שהוועדה תכיר גם באדם - - -     

ישראל אייכלר: כפדוי שבי, אף אם הצלב האדום לא הכיר בו

נעה בן שבת: אף אם הצלב האדום לא הכיר בו, והוא לא היה חייל או לא היה בכוחות הביטחון

ישראל אייכלר: בסדר

ישראל אייכלר:  הנוסח הוא בסדר

מיכל מרים וולדיגר: שלא באירועי חירום כמו עכשיו שאנחנו רוצים לחוקק את החוק הזה, לא נכון לאחד בין החוקים? בין חוק תשלומים - - -     

ישראל אייכלר: לא, אנחנו עכשיו במצב שונה ממה שהיה - - -     

מיכל מרים וולדיגר: אני אומרת במצב אידיאלי, לא היום

מיכל מרים וולדיגר:  תיגמר המלחמה

מיכל מרים וולדיגר:  חוק תשלומים לפדויי שבי והחוק שאנחנו מחוקקים היום - - - זה לא אמור להיות במקום אחד? למה לפצל למיליון אלף חוקים?     

נעה בן שבת: אנחנו יודעים עכשיו איך השתלשלה החקיקה, אבל קודם התחיל החוק של פדויי שבי, רצה לתת כנראה איזשהו תשלום חודשי כשאדם חוזר מהשבי

נעה בן שבת:  אחר כך הגיע החוק של מימון הוצאות

נעה בן שבת:  באו המשפחות ואמרו אנחנו צריכים הוצאות, צריכים לנסוע בכל העולם, ואז נכנס חוק ההוצאות, ועכשיו מגיע החוק של התגמולים

נעה בן שבת:  האם צריכים ביחד? אני לא יודעת מה להגיד על זה

ישראל אייכלר: נמשיך הלאה

אופיר כץ: זו שאלה יותר למחוקק, לא?     

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  נמשיך הלאה

נעה בן שבת: אז קראנו

נעה בן שבת:  הייתה התלבטות לגבי האם צריך להתייחס גם לנעדר, זאת אומרת, אנחנו מניחים שהחטוף חזר, אבל הנעדר או שהתברר שהוא חטוף, או שהתברר שהוא נספה או שהוא לא חזר

נעה בן שבת:  זאת הייתה ההתלבטות

ישראל אייכלר: אבל זה צריך להיות כתוב

נעה בן שבת: זאת ההתלבטות

ישראל אייכלר: למה לא לכתוב את זה?     

נעה בן שבת: אפשר לכתוב

נעה בן שבת:  או חטוף או נעדר

ישראל אייכלר: סעיף 3(א)(2)

אהרן בקר: יש לי רק שאלה נעה

אהרן בקר:  אני מבין ש-14 ימים מגיעים מפדויי השבי ואני באמת תוהה עם עצמי למה 14 ימים? למה התנאי של 14 יום, למה לא שבעה ימים? למה אדם צריך להיות בשבי 14 יום כדי להיות זכאי? למה לא יום או יומיים?     

שי סומך: יש את 2(ב)

שי סומך:  זאת אומרת, הוועדה רשאית להכיר באדם כפדוי שבי רק אם התקופה שבה שהה בשבי האויב קצרה מהתקופה האמורה

ישראל אייכלר: יש סעיף לזה?     

אהרן בקר: כן, אבל למה 14 ימים?     

שי סומך: אם קיימת נסיבות מיוחדות - - -     

אהרן בקר: למה נסיבות מיוחדות? אני לא צריך נסיבות מיוחדות כדי להיות בשבי

אהרן בקר:  ואם הייתי בשבי שבעה ימים, אז אני בשבי שבעה ימים

אהרן בקר:  השאלה היא למה 14 ולא - - -      

ישראל אייכלר:   החוק עד היום קבע 14 ימים

אהרן בקר: נכון

ישראל אייכלר: אתה רוצה לשנות את זה

אהרן בקר: לא, אנחנו משנים עכשיו בחוק פדויי שבי דברים תוך כדי

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  החוק אמר שפדוי שבי זה 14 יום, ויש ועדה שיכולה לקצר את זה

ישראל אייכלר:  אתה רוצה לשנות את הנורמה

ישראל אייכלר:  זה דבר שצריך לדון בו, אבל לא בחוק הזה

אהרן בקר: טוב

שי סומך: לא הבנתי למה להכניס "נעדר"

אהרן בקר: אבל אולי יהיו חטופים נוספים או נעדרים חס וחלילה,ולכן צריך לחשוב גם על הדבר הזה

אהרן בקר:  בגלל שזה אירוע מיוחד, ואנחנו תוך כדי מלחמה עושים את הכל, אולי צריך באמת נעה אולי לחשוב על הנושא הזה?     

נעה בן שבת: לא יודעת, זה עניין של - - -      

שי סומך: החוק נותן לזה פתרון

אהרן בקר: החוק נותן ועדה שי, הוא אומר בנסיבות מיוחדות

אהרן בקר:  למה?     

נעה בן שבת: החוק עבר כנראה איזשהו סטנדרט בזמנו לשבויים

נעה בן שבת:  הוא אמר 14 ימים, והוא אמר אפשר לקצר בנסיבות כדי - - -     

ענת קאופמן: אולי כי התייחסו לחיילים ולא לאזרחים ולילדים קטנים ולמבוגרים

שי סומך: כי זה יכול להיות גם לתקופה מאוד קצרה

שי סומך:  אני לא יודע מה זה שבי, אם מחזיקים אותך - - -     

עדי תנעמי: אני חייבת להעיר שעבור ילדה בת שמונה גם שעה להיות חטופה זה תקופה

שי סומך: לא יודע

שי סומך:  זה מתייחס למקרים שהיו גם בעבר

ישראל אייכלר: השאלה שנשאלת זה לגבי נעדר

שי סומך: אפשר במקום 14 להגיד עשרה ימים, כי יש שתי חטופות שהשתחררו, נכון?     

ישראל אייכלר: לא יש חמש חטופות, וחלק מהן אפילו - - -     

שי סומך:   אחרי 14

שי סומך:  הרוב זה אחרי 14

ישראל אייכלר: לא, אבל הראשונות היו ממש קצרות

שי סומך: גבולי, כן

אהרן בקר: אני חושב שצריך יום

ישראל אייכלר: אני חושב שהדרך הכי נכונה היא להשאיר את החוק כפי שהוא, ויש ועדה במקרים ספציפיים

ישראל אייכלר:  לגבי החמש האלה כבר החלטנו במילא שהן יקבלו את המענק, אז אני לא רואה פה - - -     

ענת קאופמן: לא, מדובר פה על משהו אחר, על פדויי שבי

ענת קאופמן:  זה עוד סכום נוסף אדוני

ענת קאופמן:  אלה לא המענקים שמדובר עליהם

נעה בן שבת: זה סכום שמשולם עם שובם מהשבי במשך, זה גמלה חודשית - - -          

מיכל מרים וולדיגר: להם, ולא לבני המשפחה שלהם

נעה בן שבת: כן, להם

שי סומך: זו קצבה לכל החיים

ישראל אייכלר: אתם מדברים על קצבה לכל החיים

ישראל אייכלר:  והם יקבלו את זה?     
 

נעה בן שבת: כשפדוי השבי הוא לא בן המשפחה אלא פדוי השבי בעצמו כשהוא חוזר, הוא אמור לקבל לכל החיים

ישראל אייכלר: הוא יקבל

ישראל אייכלר:  בסדר

ישראל אייכלר:  אין שום בעיה

נעה בן שבת: הם אומרים שאם הוא שהה רק שבעה ימים או עשרה ימים אז הוא לא יקבל, כי הוא לא הגיע למכסה של 14 ימים

אהרן בקר: כי יש - - -     

ענת קאופמן: מדובר אדוני על קצבה נוספת שאם אדם לא היה 14 יום בשבי לפי החוק, הוא לא יקבל אותה

ענת קאופמן:  הוא הוחזר ביום ה-13

ענת קאופמן:  אנחנו לא יודעים מה יהיה בעתיד

ישראל אייכלר: לכן יש ועדה שתוכל להגיד - - -     

ענת קאופמן: כן, אבל אלה מקרים מיוחדים בנסיבות מיוחדות

ענת קאופמן:       << יור >> היו"ר ישראל אייכלר: << יור >>        זה באמת מתאים לנסיבות מיוחדות

דבורה ביטון: כבר עברנו 27 ימים

דבורה ביטון:  חוץ מה- - -      

ישראל אייכלר: כן

נעה בן שבת: ובסוגיית הנעדר מה?     

שי סומך: אני לא מבין למה להכניס כאן נעדר

שי סומך:  זאת אומרת, אם מסתבר שהנעדר הוא חטוף, אז הוא נכלל

ישראל אייכלר: ואם הוא נפטר? אם מתברר שהוא נספה? - - - כתוב: "אם נקבע כי הוא היה חטוף או נעדר"

נעה בן שבת: נכון

נעה בן שבת:  אפשר להוריד את המילים "או נעדר" ולהתייחס רק לחטוף

נעה בן שבת:       - - -     

ישראל אייכלר: יש לנו יושב-ראש קואליציה, אבל היום אנחנו דנים במהות וביום ראשון נתחיל בהצבעות

ישראל אייכלר:  יושב-ראש הקואליציה יגיד שצריך להתחיל בהצבעות - - -         << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לא, זה לפי מה שנספיק

ישראל אייכלר:  אתה קובע

מיכל מרים וולדיגר: עוד לא הספקנו

מיכל מרים וולדיגר:  עוד לא גמרנו

נעה בן שבת: אנחנו רואים שיש גם הרבה שאלות שעולות שאנחנו צריכים לברר אותן

ישראל אייכלר: לכל סעיף מוסרים שאלות נוספות שנצטרך שבעה ימים ושבעה לילות, אולי 14 יום

ישראל אייכלר:  אני מקווה מאוד שלא, כי כל יום שאנחנו מאחרים את החקיקה, אנשים לא יקבלו את הכסף וחבל

ישראל אייכלר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       נצמצם את השאלות

ישראל אייכלר: נצמצם את הזמן

ישראל אייכלר:  אני רוצה ביום ראשון כבר להצביע, אם תספיקו, ולא הייתי רוצה להידחף ליום שני

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לא, יום שני לעלות למליאה

ישראל אייכלר:  זאת אומרת שעד יום ראשון נסיים

ישראל אייכלר: אז ביום ראשון צריך לסיים

ישראל אייכלר:  צריך עכשיו להזדרז

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אפשר להוריד לעשרה ימים

ישראל אייכלר:  לפי דעתי

מיכל מרים וולדיגר: לא

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא קשור אלינו

מיכל מרים וולדיגר:       - - -     

ישראל אייכלר: כל האנשים שנמצאים שם מכוסים

ישראל אייכלר:  אפילו החמש האלה שחזרו מכוסות

ישראל אייכלר:  יש חוק שנמצא 60-50 שנה שאתה רוצה לשנות

ישראל אייכלר:  כשאתה יוצא לדרך, אתה לא יודע מה אתה פותח

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>        אתה צודק

ישראל אייכלר:  לכן עו"ד בקר גם יבין את זה

ישראל אייכלר:  הבנת מה אמרתי? בבקשה

ישראל אייכלר:      << דובר >> גליה ימין (הליכוד): << דובר >>       אני הייעוץ המשפטי, ואני אשמח שנבחן את זה עם הגורמים המקצועיים וגם נוכל להביע את עמדתנו בנושא

נעה בן שבת:  את הקיצור לעשרה ימים את מתכוונת?     

ישראל אייכלר: לא, ירדנו מזה, כי יש ועדה מיוחדת למקרים ספציפיים שיכולה לקצר

ישראל אייכלר:  אנחנו סומכים עליהם

ישראל אייכלר:  לא צריך לחוקק בחקיקה ראשית להוריד ארבעה ימים

ישראל אייכלר:  זה לא התפקיד של חקיקה ראשית

ישראל אייכלר:  אם נתתי אופציה של ועדה שיכולה לפנים משורת הדין, אנחנו בעצמנו החלטנו שהחמש אלה שלא ישבו עשרה ימים יהיו כלולות בחוק הזה

ישראל אייכלר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אבל הו לא יקבלו את הפדויי שבי

ישראל אייכלר: את המענק, כן

ישראל אייכלר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אבל הן לא יקבלו את הפדויי שבי

ישראל אייכלר: כן כן

ישראל אייכלר:  על המענק דיברנו

נעה בן שבת: שי, אתה קראת את סעיף קטן (ב)

נעה בן שבת:  אני חושבת שגם בו נצטרך תיקוני הניסוח לעניין ה"נפל בשבי" או "נחטף", אבל זה בסיפא של הסעיף הזה

נעה בן שבת:  אנחנו נבדוק אם זה רק עניין נוסחי

נעה בן שבת:           כאן אנחנו מאפשרים בוועדה שיהיו נציגים של המוסד לביטוח לאומי לגבי אזרחים שהם לא כוחות הביטחון ולא חיילים

נעה בן שבת:      4

נעה בן שבת:  זה תיקון נוסחי

נעה בן שבת:        אני רק רוצה להעיר שאותה ההחלטה שדיברנו עליה קודם גם ניתנת לערעור בבית משפט לעניינים מנהליים, והצבא אמר שהוא בודק את הנושא הזה

נעה בן שבת:  אותה החלטה מלווה אותנו לאורך כל החוקים

נעה בן שבת:  ההחלטה אם אדם הוא נעדר החטוף ממשיכה איתנו לאורך כל הדרך

נעה בן שבת:       	 עכשיו אני מבקשת שאנחנו נבדוק לדיון הבא - - -      

ישראל אייכלר: אני מתנצל שאני לא מבין

ישראל אייכלר:  למה הורדתם את הנעדר?     

מיכל מרים וולדיגר: זה פדויי שבי

נעה בן שבת: אנחנו באותו חוק של פדויי שבי, ואם אמרנו שהנעדר הוא או שבוי או חטוף - - -     

ישראל אייכלר: אבל נעדר שנמצא, הוא חי

מיכל מרים וולדיגר: אז הוא כבר חטוף

מיכל מרים וולדיגר:  הרי בסוף החזירו אותו, אז הוא היה חטוף

מיכל מרים וולדיגר:  הוא לא נעדר

ישראל אייכלר: ואם הוא נספה?     

מיכל מרים וולדיגר: אז לא מגיע

מיכל מרים וולדיגר:  זה לנספה עצמו, אתה לא יכול לתת כסף

מיכל מרים וולדיגר:  למשפחות זה משהו אחר

מיכל מרים וולדיגר:  מענק למשפחות זה חוק אחד

מיכל מרים וולדיגר:  החוק הזה של פדויי שבי ניתן לשבוי

מיכל מרים וולדיגר:  אם הוא נפטר, אין מה לתת

מיכל מרים וולדיגר:  אם הוא חי, הוא חטוף

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       הוא ייחשב חטוף מהיום הראשון שגם חשבו שהוא נעדר? כל התקופה הזאת הוא ייחשב כחטוף

מיכל מרים וולדיגר: כן

נעה בן שבת: התשלומים האלה ישולמו באמצעות משרד הביטחון, ולעניין אדם אחר – באמצעות המוסד לביטוח לאומי

נעה בן שבת:      (ב)	בקשות לפי חוק זה לעניין פדוי שבי שהוא חייל או משרת בכוחות הביטחון יוגשו לוועדה באמצעות משרד הביטחון, ובקשות אחרות – באמצעות המוסד לביטוח לאומי

נעה בן שבת:      הכוונה שמי שחייב הוא זה שמגיש, כלומר מי שמבקש את הזכות הוא שמגיש את הבקשה, ואיך הוא יגיע לוועדה? דרך משרד הביטחון

נעה בן שבת:      (ג)	אוצר המדינה ישפה את המוסד לביטוח לאומי, על פי דרישתו, על כל הוצאה שהוציא למתן התשלומים לפי הוראות חוק זה ועל החלק היחסי מההוצאות המנהליות של המוסד לביטוח לאומי הנובע מביצוע חוק זה

נעה בן שבת:      (ד)	בסעיף זה, "כוחות הביטחון" – משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר ושירותי הביטחון

נעה בן שבת:      מה שעוד ביקש המוסד לביטוח לאומי, ביקשתם להוסיף שההוראות של פרק י"ד לחוק הביטוח הלאומי יחולו גם לעניין התשלומים - - -         << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       כן

נעה בן שבת:  כמו בחוק התגמולים, כדי שתהיה סמכות לפקיד התביעות לטפל

נעה בן שבת:  למשל סעיף 304 שמאפשר לנו למנות מקבל גמלה אם אנחנו חושבים שמי שזכאי לא מסוגל בעצמו להתנהל עם הכספים

נעה בן שבת:  כל מיני הוראות כלליות שנותנות סמכויות לביטוח לאומי

נעה בן שבת:  אפשר להשוות את זה, כמו בחוק התגמולים לפי סעיף 15

נעה בן שבת: זאת אומרת, סעיף 15 זה אומר סימן א

נעה בן שבת:  וסימן ב

נעה בן שבת:  אוקיי

מיכל מרים וולדיגר: נעה, יש לי רק שאלה לגבי 8א

מיכל מרים וולדיגר:  (ב) שקראת, "בקשות לפי חוק זה לעניין פדוי שבי שהוא חייל או משרת בכוחות הביטחון יוגשו לוועדה באמצעות משרד הביטחון, ובקשות אחרות – באמצעות המוסד לביטוח לאומי"

מיכל מרים וולדיגר:  כל הסעיף הזה מתייחס רק לבקשות כשהוא חייל, נכון? או שאני טועה?      

נעה בן שבת: לא, המונח "בקשות אחרות" זה אזרחי

מיכל מרים וולדיגר: אז זה לא נוסח נכון

נעה בן שבת: לא ברור?     

מיכל מרים וולדיגר: כתוב " בקשות לפי חוק זה לעניין פדוי שבי שהוא חייל" - - - ועל ידי אזרח או משהו קשור שהוא לא חייל, כי זה יכול להיחשב, "אם אני מבקש רק הכרה, זה לצבא, אבל אם אני צריך משהו אחר, אז אני צריך ללכת לביטוח לאומי"

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא מנוסח נכון

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>        אפשר להבהיר? אני לא הבנתי בנושא של בקשות אחרות, זה ישים רק לגבי אזרחים? זה מה שאת אומרת?      
 

מיכל מרים וולדיגר: כן

מיכל מרים וולדיגר:  זה לא מנוסח נכון

מיכל מרים וולדיגר:  אבל נדייק את זה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>        אני גם חשבתי, אבל בסדר

ישראל אייכלר: המילה "אזרחים" לא תמיד מכסה

מיכל מרים וולדיגר: מי שהוא לא

מיכל מרים וולדיגר:  מי שהוא לא חייל או משרת

ישראל אייכלר: משתמשים בנוסח אחר

ישראל אייכלר:  מי שאינו בשירות הביטחון

ישראל אייכלר:  עדיף כבר בקשות אחרות

מיכל מרים וולדיגר: לא, אבל לא מבינים מה הכוונה ב"בקשות אחרות"

מיכל מרים וולדיגר:  אולי מבקש אחר

ישראל אייכלר: או מבקשים אחרים, כן

מיכל מרים וולדיגר: אבל לא בקשות אחרות

נעה בן שבת: אנחנו נתייעץ עם הנסחים

ישראל אייכלר: תתייעצו עם הנסחים, שיגדירו "מבקשים אחרים"

ישראל אייכלר:  כמה שפחות מילים

נעה בן שבת:  הסמכויות לפי פרק י"ד בחוק הביטוח הלאומי, לפי סימן לפי סימן א

נעה בן שבת:  וסימן ב

נעה בן שבת:  זה כמובן נוגע רק לבקשות של האזרחים

ישראל אייכלר: כן

נעה בן שבת: שוב, לא אזרחים במובן ה - - -     

מיכל מרים וולדיגר: כן

ישראל אייכלר: אזרחיות, כן

ישראל אייכלר:  תביעות אזרחיות

ישראל אייכלר:  יעל, סעיף 10

נעה בן שבת: נזכיר, בתוך החוק של מימון הוצאות יש הגדרה של בן משפחה, וההגדרה הזאת היא הגדרה רחבה, היא כוללת דברים, נגיד הורה של בן זוג, שאין לו מעמד בחוק התגמולים

נעה בן שבת:  משרדי הממשלה ביקשו ליצור לגבי בן הזוג איזשהו תואם

נעה בן שבת:  הם אומרים בעצם, מי שמוכר כבן זוג לעניין חוק מימון הוצאות, הוא זה שמוכר גם לעניין חוק התגמולים

נעה בן שבת:  יש קשר ביניהם

נעה בן שבת:  אנחנו בהתחלה דיברנו על בן זוג, זה מה שגם עבר בקריאה ראשונה, והיום עלתה השאלה בתחילת הדיון לגבי אחים

נעה בן שבת:  האם אנחנו תמיד מדברים על קשר - - -     

מיכל מרים וולדיגר: ביולוגי

נעה בן שבת: לא רק ביולוגי, אלא האם ההגדרות שאנחנו ניקח לחוק הזה הן אותו הגדרות שאנחנו לוקחים מכוח חוק התגמולים

נעה בן שבת:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       מה ההגדרות שם?     

מיכל מרים וולדיגר: וגם שוב, אנחנו תמיד צריכים לזכור את המאורסים

מיכל מרים וולדיגר:  הם גם לא נמצאים פה

ישראל אייכלר: זה אופיר כבר - - - עד עכשיו אין שום דבר כזה

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>           אני דיברתי עם רז לגבי הנושא הזה והוא אמר לי שהוא בודק, וגם שלא נמצאו כאלה

ישראל אייכלר:  שאלתי ספציפית לגבי המגזר הדתי של מאורסים ו/או מאורסות, והוא אמר ש - - - אני אומר ספציפית לגבי המשפחות, אבל בראייה פרוספקטיבית בוודאי שצריך להתייחס לזה

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אדוני, אפשר רק לדייק?     << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       חבל שאין איזו הגדרה בחוק

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני אומר שלגבי החטופים סליחה אין, אבל בראייה פרוספקטיבית של החוק - - -     << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לגבי מאורסים, גם מי שהייתה מאורסת והחייל נפל, היא לא זכאית - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אדוני, אם אפשר בבקשה לדייק רק את הגדרת ה - - -     

ישראל אייכלר: אולי נשמע את היועצת המשפטית של משרד הביטחון?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אני נגה שילדהאוז-סתיו, היועצת המשפטית של אגף משפחות במשרד הביטחון

ישראל אייכלר:  ככל שארוסה תקיים את המבחנים של ידועה בציבור, היא תוכר

ישראל אייכלר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>        אבל היא לא יכולה לקיים

מיכל מרים וולדיגר: הם לא גרים ביחד

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אם זה דתיים?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       חלק מהארוסות כן גרות ביחד

מיכל מרים וולדיגר:          << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אבל חלק לא

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>           אבל אני אומרת, המבחן הוא לא מבחן הארוסה, המבחן הוא מבחן הידועה בציבור

מיכל מרים וולדיגר:  את פוגעת בציבור מאוד יקר ששומר דת

מיכל מרים וולדיגר:      - - - 	 << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אני אסביר ברשותכם את התכלית אבל

ישראל אייכלר: את לא צריכה להסביר

ישראל אייכלר:  אני אגלה פה סוד

ישראל אייכלר:  אופיר כץ מגיש עכשיו הצעת חוק לארוסות ולחברות

ישראל אייכלר:       << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לא חברות

מיכל מרים וולדיגר: מאורסים

ישראל אייכלר: מאורסות

ישראל אייכלר:  וגברת וולדיגר תצטרף

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>        כולם הצטרפו בינתיים

ישראל אייכלר:  בחקיקה הזאת אנחנו נתקן את העוול הזה שאת מדברת על זה

מיכל מרים וולדיגר: השאלה אם אנחנו לא עושים פה עכשיו עוול - - -     

ישראל אייכלר: פה אי אפשר

ישראל אייכלר:  פה זה לא רלוונטי, כי אומר עו"ד בקר שאין כאלה

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אנחנו צופים פני עתיד

ישראל אייכלר: זה יחוקק בחוק שלך

ישראל אייכלר:      - - -     << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       לא, אבל דווקא לזה כבוד יושב-הראש, אני חושב שזה לא כל כך נכון

ישראל אייכלר:  החוק הזה פרספקטיבי, הוא קדימה

ישראל אייכלר: גם החוק של אופיר

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       נכון, אבל החוק של אופיר להבנתי דן בחללים

ישראל אייכלר: לא, הוא יגיד שזה נוגע גם לחוק הזה

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       בהגדרה, אבל אנחנו פה מגדירים את המהות

ישראל אייכלר:  אני חושב שצריך להגדיר גם פה את המהות עצמה ולקבוע את זה

ישראל אייכלר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אני לא בטוחה שבכל הנעדרים אין

ישראל אייכלר: - - - סביר שבחוק של אופיר יהיה כתוב שבכל חוק ובכל תגמול יוכרו אותם האנשים ואותן הארוסות שאתם מדברים עליהם

מיכל מרים וולדיגר: זה טלאי על טלאי

ישראל אייכלר: לא - - - כי אין חוק לארוסות

ישראל אייכלר:  את עושה את זה פה

מיכל מרים וולדיגר: למה לא? אני אענה ליושב-הראש

מיכל מרים וולדיגר:  אם כתבתם הגדרות לנעדר, כי לא היו עד היום

מיכל מרים וולדיגר:  כתבתם הגדרות לשבוי כי לא היו, אז אפשר לכתוב גם, נכון שזה יוצא דופן, אבל כן אפשר לכתוב גם פה כבר הגדרה מה זה מאורס - - -     

ישראל אייכלר: אז אני עכשיו צריך לעשות דיון מה זה ארוסה

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אני רוצה לתת למשרד הביטחון ש- - -     

ישראל אייכלר: משרד הביטחון לא מכיר בזה

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       מה זאת אומרת לא מכיר בזה?     

ישראל אייכלר:  לא שמעת? אין דבר כזה

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לא, היום

ישראל אייכלר:  בחוק העתידי

ישראל אייכלר: היום

ישראל אייכלר:  מה זה עתידי?     << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       טבעת, מסיבת אירוסים - - -     

ישראל אייכלר: אנחנו צריכים לשבת על זה

ישראל אייכלר:  זה לא דבר שאפשר לכתוב

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       זה יעכב פה

מיכל מרים וולדיגר: בסדר

מיכל מרים וולדיגר:  מאה אחוז

מיכל מרים וולדיגר:  כדי לא לעכב, בדרך הישרה זה לא היה צריך להיות ככה

ישראל אייכלר: אני אגיד לך עוד משהו

ישראל אייכלר:  אם תכתבי פה את המילה "ארוסה", בתלמוד ארוסה, שהיא קיבלה קידושין

ישראל אייכלר:  היום ארוסה לא קיבלה קידושין

ישראל אייכלר:  אז על איזה ארוסה את מדברת?     

מיכל מרים וולדיגר: בסדר

מיכל מרים וולדיגר:  צריך להגדיר את זה - - -   

ישראל אייכלר: כדאי לעשות את זה בחוק

ישראל אייכלר:      - - -     צריך בשבוע הבא לשבת לנסח חוק לארוסות לגבי חללים ולגבי כל חוק

מיכל מרים וולדיגר: נכון

ישראל אייכלר: הלאה

ישראל אייכלר:  יעל

נעה בן שבת: כאן, בתוך החוק הזה של מימון הוצאות, בן משפחה כולל בן זוג, הורה, הורה של בן זוג, אח או ילד - - -     

ישראל אייכלר: יש הגדרה משפטית שנקראת "ידוע בציבור"

ישראל אייכלר:  אמרה המשפטנית

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  זו ההגדרה

ישראל אייכלר: אז תשאירי את זה

ישראל אייכלר:      << דובר >> נעה בן שבת: << דובר >>       אדוני, מאוד חשוב להסביר את הדבר הזה

ישראל אייכלר: את הסברת את זה ארבע פעמים

נעה בן שבת: אני לא הסברתי את זה

נעה בן שבת:  זה לא קשור לידועה בציבור, זה קשור למשהו אחר

נעה בן שבת:  יש לנו הגדרות פה, בן משפחה הוא בן זוג, הורה של בן זוג, אח או ילד או נציג מוסכם על כל אלה

נעה בן שבת:  זאת אומרת, בן משפחה יכול להיחשב גם נציג שכל אלה הסכימו ביחד עליו

נעה בן שבת:  אתם אומרים שאתם רוצים שגם ההורה וגם האח וגם הילד יהיו אלה שאתם מכירים בהם גם לעניין חוק התגמולים, או שלא?     << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       תשאלי שוב את השאלה

נעה בן שבת:  סליחה

נעה בן שבת:      << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       הם רוצים לשאוב את ההגדרות של חוק התגמולים לבן משפחה לפה?     << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>     כן

נעה בן שבת:      << דובר >> דוברת: << דובר >>       כולל אחים

נעה בן שבת: השאלה היא מה קורה עם תשלום ההוצאות לנסיעה לחוץ לארץ

נעה בן שבת:  למשל, אתם מגבילים על זה? נניח שיש מישהו שלא נכלל בהגדרה שם בחוק התגמולים, אלא אולי אפשר בפרשנות אחרת להגיד שהוא נכלל בהגדרה - - -     << דובר >> מור ימין: << דובר >>       הוא לא צריך להיות כזה שמקבל תגמול

נעה בן שבת: נכון

נעה בן שבת:      << דובר >> מור ימין: << דובר >>       הוא יכול לגשת לוועדה ולבקש הוצאות

נעה בן שבת: אבל השאלה אם הוא הורה או ילד היא נגזרת מזה או לא?     << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       ומה לגבי האחים שהם לא ביולוגיים? שזה בדיוק מה שדיברנו

נעה בן שבת:  האם יש אפשרות כזו? כמו לדוגמה הוצאות לחו"ל אם הם רוצים לטוס עכשיו ולייצג את האחיות שלהם החטופות? אין כרגע שום גוף שנותן מענה לדבר הזה

נעה בן שבת:      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       ככל - - - הנציג המוסכם הזה, כן יהיה להם מענה

נעה בן שבת:  זו האפשרות היום בהתאם לסמכות של הוועדה

נעה בן שבת:      << דובר >> דובר: << דובר >>       אבל הוצאות זה הפינאטס

נעה בן שבת:  אנחנו מדברים על התגמול החודשי

נעה בן שבת:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>        יש גם הוצאות נוספות

נעה בן שבת:  זה לא תגמול חודשי, זו הטבה שמטרתה סיוע לשחרור החטוף או הנעדר

נעה בן שבת:  לא מדובר על תגמול

נעה בן שבת:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       מענק

נעה בן שבת:      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       האם זה סותר את המעמד של האם הביולוגית?     << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       לא סותר את המעמד של האם הביולוגית

נעה בן שבת:      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       האם גם הם יוכלו לקבל את זה בתור נציגים לא ביולוגיים?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       אנחנו מדברות על שני דברים שונים

נעה בן שבת:  את מדברת על סלי הסיוע ואני מדברת על סמכות שיש לוועדה כשרוצים לאשר לנציג מוסכם שיכול להיות כל אדם שהוא, לרבות אחים חורגים, לרבות כל נציג אחר, הוצאות שהן הוצאות מיוחדות

נעה בן שבת:  וזו הסמכות שיכולה, ככל שהם הנציג מוסכם, האחים האלה יכולים לקבל את ההוצאות האלה

נעה בן שבת:      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       אני הבנתי מה שאמרת, אני מחדדת

נעה בן שבת:  את אותו סל סיוע שאת מדברת עליו, לא של ההטבות

נעה בן שבת:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>        לגבי המענקים את מתכוונת?     
 << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>        אני מתכוונת להכרה לדוגמה בהוצאות כמו לטוס לחו"ל ולפעול לשחרור החטופות

נעה בן שבת:  אם האמא הביולוגית לצורך העניין היא מקבלת את זה מכם, האם גם הם בתור נציגים שהם לא האמא הביולוגית והם לא האחים הביולוגיים האם גם הם - - -     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>        שוב, ככל שהם יוגדרו כנציג המוסכם, הם יוכלו לפנות לוועדה לבקש החזרים בעבור הוצאות מיוחדות שכאלה

נעה בן שבת:    << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       ומי צריך להסכים?   << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       אבל מי יסכים? מי אומר אם האמא או הם? האם זה או או?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>        בני המשפחה צריכים להסכים

נעה בן שבת:  נציג מוסכם על המשפחה

נעה בן שבת:       << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       או-קיי

נעה בן שבת:       << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אבל אם האמא הביולוגית לא תסכים, אז הם לא - - -      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>        זו בדיוק השאלה

נעה בן שבת:  את מבקשת שיהיה נציג מוסכם אחד על המשפחה, אבל יש פה אם ביולוגית שהיא עושה את הפעולה שלה ויש פה - - -     << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       זה מצב מורכב, ברור - - -     << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>        אני שואלת מה הפתרון

נעה בן שבת:       - - -     

ישראל אייכלר: הצעתי לכם כבר קודם שאתם תשבו, אנחנו עד יום ראשון רוצים לדעת תשובות, מה הפתרונות שאתם מתכוונים לתת לאנשים האלה ולא רק להם, לכל הנושאים האלה

ישראל אייכלר:  אנחנו נתקדם עכשיו הלאה

ישראל אייכלר:  הסעיף הזה גם כולל את השאלות של נעה

ישראל אייכלר:       << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       כן

ישראל אייכלר: בבקשה

נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו קובעים שיכול להיות - - -     

ישראל אייכלר: זה אותו סעיף שחוזר על עצמו בכל עמוד

נעה בן שבת: נכון, הוא חוזר על עצמו, רק שפה זה בכלל זה

נעה בן שבת:  זאת אומרת, זה לרבות

ישראל אייכלר: בסדר

ישראל אייכלר:  נמשיך הלאה

נעה בן שבת: זאת אומרת, כאן התאמנו את הוועדה, שפועלת כבר היום ומחליטה לעניין הוצאות נסיעה והוצאות לחוץ לארץ והוצאות אחרות, כדי שתוכל להתייחס גם למקרים של אזרחים וגם שהמינוי שלה יהיה יותר קל

ישראל אייכלר: מה זה 2א?     

נעה בן שבת: 2א אלה אותם מעניקי סיוע שאנחנו נקרא מיד

נעה בן שבת:  ומה שביקשו שמי שמקבל את אותם מענקים, לא יאשרו לו גם את הוצאות הנסיעה בישראל

נעה בן שבת:  יכול להיות שהוא יקבל הוצאות נסיעה לחוץ לארץ לפי בקשתו, אבל בתוך ישראל אמרו שהסכום אמור לכסות גם את הדברים האלה

נעה בן שבת:  הסברתם עומס נדמה לי, אם אני זוכרת נכון

נעה בן שבת:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       כן, נכון

נעה בן שבת:  הם אמרו שזה יהיה כרוך בהרבה ניירת

ישראל אייכלר: מה, תשלומי כרטיסי אוטובוס? פעם היו מביאים כרטיסים של האוטובוס, למי שזוכר

נעה בן שבת: יש פה שאלה אחת, זהות בן המשפחה שאמרנו, הנקודה האחרונה שדיברנו עליה ואמר שנחזור ביום ראשון

ישראל אייכלר: מה זה המענק?     << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       מה נחזור ביום ראשון?     

נעה בן שבת: לגבי זהות בן המשפחה

נעה בן שבת:  אם אנחנו מדברים על אותו בן משפחה בחוק התגמולים ובחוק כאן

ישראל אייכלר: מה זה המענק הזה שאתם מדברים עליו?     

נעה בן שבת: זה אותו מענק חדש שניתן, הרובד השני, שניתן לתקופה מוגבלת

נעה בן שבת:  כרגע זה נקבע כהוראת שעה והמטרה שלו היא באמת סיוע ראשוני למשפחה, להתארגנות לקידום מאמצים לשחרור ולאיתור הנעדר

נעה בן שבת:  אז תכף נקרא את שתי הרמות שלו

נעה בן שבת:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       			 ועכשיו השאלה שעולה פה לדיון, האם זה סדר הקדימויות הנכון, האם צריך לדבר על סדר קדימויות שהוא אחר

נעה בן שבת:  כי יש לנו מענק רבעוני של 90,000 שקלים, וצריך לחשוב איך נכון לחלק אותו מבחינת - - -      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       אני חושב יעל שהשאלה הזאת צריכה להיות מופנית למשפחות ולנציגים, שאתם תגידו לנו איך אתם מעדיפים

ישראל אייכלר: אתה צריך לכנס את כל המשפחות

ישראל אייכלר:       - - - לא, אני לא שולל שהם יציגו עמדות, אבל אני אומר שיש עוד משפחות, וכל מי שרוצה יכול להציע הצעות

ישראל אייכלר:    << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       או-קיי

ישראל אייכלר:  ההצעה שהייתה של נעה המשפטית הייתה ההצעה הזאת, הסדר הזה

ישראל אייכלר:  אבל אם יש למישהו סדרים יותר טובים, שיציע

ישראל אייכלר:  אנחנו פתוחים לשמוע

ישראל אייכלר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אנחנו אמרנו בזמנו כשישבנו וגם אנחנו רואים עכשיו, יש הרבה מאוד מורכבויות במשפחות ולכן - - - -     

ישראל אייכלר: אני יודע, ולכן אני אומר שזה לא פשוט

ישראל אייכלר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       לכן דווקא ביקשנו את הניסיון של משרד הביטחון, של ביטוח לאומי, של היועצת המשפטית בהצעה לחלוקה בעניין הזה

ישראל אייכלר:  מה שרק עלה עכשיו זה באמת הסיפורים האלה, וכאן אנחנו חושבים איך אפשר לפתור בעיה שכבר עולה, ואנחנו רואים אותה ואנחנו יודעים אותה לגבי אחים שהם לא אחים ביולוגיים

ישראל אייכלר:  כך שבתוך החלוקה עצמה - - -      

מיכל מרים וולדיגר: יש לי שאלה

מיכל מרים וולדיגר:  האם יכולה להיות ועדת חריגים שגם תטפל לא רק באם אין, אז למי מחלקים, אלא גם מלכתחילה למי מחלקים

מיכל מרים וולדיגר:  כלומר, בסיטואציה מסוימת שיש הורים או שיש בן זוג, אבל נותק הקשר, הוא לא משתף פעולה, גם אז להגיע לוועדת חריגים ולשנות - - -    << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       מיכל, אני רוצה להוסיף על מה שאת אומרת

מיכל מרים וולדיגר:  לא חלילה כדי לפגוע במישהו ביולוגי או כן מנותק, לא מנותק, אלא מראש צריך לקבוע אפשרות לשלם לעוד גורמים

מיכל מרים וולדיגר:  למשל כאן לשלם לאח

מיכל מרים וולדיגר:  יש לנו הרי תשלום לאחים, לשלם לאח מעל גיל 21

מיכל מרים וולדיגר:  גם אם הוא לא אח ביולוגי, אם יש תא משפחתי

מיכל מרים וולדיגר:  מראש, לא בוועדת חריגים

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       אני חייבת להגיד, לפחות ממה שאני רואה במקרה הספציפי שלנו, לא תמיד לקרבה הראשונה, למעגל הראשון, יש את הכוח הנפשי, במיוחד ספציפית נניח בסיטואציה פה שיש גם נרצחים, גם חטופים, גם אין בית

מיכל מרים וולדיגר:  אתה לא תמיד נמצא במקום הזה שאתה יכול, אתה כן יכול לקבל את הכסף, אבל לא בטוח שאתה יכול לנהל בכלל את הדבר הזה, ולכן נדרש לפתוח עוד מעגל

מיכל מרים וולדיגר:  זו דעתי

ישראל אייכלר: אמרת דבר נכון מאוד

ישראל אייכלר:  יש משפחות שלא מסוגלות גם נפשית, גם בריאותית - - -      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       נכון

ישראל אייכלר:  יש הרבה ילדים, אבל גם הרבה הורים מבוגרים

ישראל אייכלר: אני חושב כהצעה לא מחייבת שצריך לחשוב גם על אפשרות כזאת שאנחנו נאשר את הנוסח של היועצת המשפטית של הוועדה, ונוסיף סעיף שבמקרים שבהם יש שאלות או ערעור במשפחה, שמישהו אומר שהמשפחה לא מסוגלת או טענות אחרות, תהיה ועדת חריגים שתעשה סדר אחר

ישראל אייכלר:  אבל ברירת המחדל הראשונית צריכה להיות משפחה שכן מתפקדת

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אבל אם לא תהיה אפשרות להוסיף - - -     

מיכל מרים וולדיגר: אני רוצה להוסיף למה שאת אומרת

מיכל מרים וולדיגר:  את אומרת חוץ מה-90,000, שיהיה לעוד משפחה

מיכל מרים וולדיגר:  אני אגיד לך מה הבעיה פה

מיכל מרים וולדיגר:  משפחה שיש לה תשעה ילדים, כל התשעה ירצו

מיכל מרים וולדיגר:  למה ה-90,000 תתחלק - - -      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>        לא, אם יש ילדים ביולוגיים, הם יקבלו

מיכל מרים וולדיגר: אבל למה לא? ה-90,000 יהיו למשפחה אחת

מיכל מרים וולדיגר:  את לא תיתני 90 כפול תשע

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> עדי תנעמי: << דובר >>       זה ברור

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>        לא, היום בחוק אם יש תשעה ילדים, זה ברור

מיכל מרים וולדיגר:  אם הם ילדים ביולוגיים, אין בעיה

מיכל מרים וולדיגר:  אם הם עד גיל 21, זה בתוך ה-30, ואם הם מעל גיל 21 הם מקבלים עוד 6,000 שקל כל ילד

מיכל מרים וולדיגר: לא

מיכל מרים וולדיגר:  אני מדבר כרגע על המענק הזה, אני מדברת על המענק, לא על מה שאת אומרת

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו עכשיו בסעיף של המענק

מיכל מרים וולדיגר:  הוא 90,000 שקל למשפחה לחטוף או נעדר

מיכל מרים וולדיגר:  למה? כדי לפעול למען הבאתו ארצה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       נו? על זה אני מדברת

מיכל מרים וולדיגר: אבל את לא יכולה להביא כפול, כלומר, אם יש כאן עוד גורם כמו המקרה הזה, להביא 180,000?      << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       לא

מיכל מרים וולדיגר:  אני מדברת על המענק הזה

מיכל מרים וולדיגר:  קודם כל בואי לא נדבר ב-90,000

מיכל מרים וולדיגר:  זה 30,000 לחודש, זה יותר ברור

מיכל מרים וולדיגר:  יש 30,000 לחודש, ב-30,0000 האלה, אם יש ילדים עד גיל 21, זה בתוך ה-30

מיכל מרים וולדיגר:  אם יש ילדים מעל גיל 21, הם מקבלים עוד 6,000 שקל כל ילד בוגר

מיכל מרים וולדיגר:  זה כבר קיים

מיכל מרים וולדיגר:  מעבר ל-30,000, הם מקבלים עוד 6,000 שקל

מיכל מרים וולדיגר:  ח"כ אופיר כץ הבטיח לנו שבישיבה הזאת אולי ננסה להעלות את ה-6,000 שקל

מיכל מרים וולדיגר:  אבל זה מה שיש היום בחוק

מיכל מרים וולדיגר:  יש עוד ילד, עוד מישהו שהוא לא ביולוגי

מיכל מרים וולדיגר:  עכשיו, אם נלך לוועדה ונתחיל לקיים שם דיונים ויתחילו לריב אלה שכבר לא מסתדרים 30 שנה כי כבר יש ביניהם חיכוכים, הם לא יקבלו את הכסף הזה, אתם יודעים את זה

מיכל מרים וולדיגר:  תשב ועדת חריגים, והם יבואו לבקש בתוך ה-30,000 האלה להתחיל לחלק אחרת

מיכל מרים וולדיגר:  אני באה ואומרת, בואו מראש ניתן סמכות לקבל למקרים חריגים, להוסיף כסף

מיכל מרים וולדיגר:  הרי ילד בוגר מקבל עוד 6,000

מיכל מרים וולדיגר:  ילד בוגר שהוא לא ביולוגי, גם הוא יוכל לקבל אם יוכח שהיה תא משפחתי

מיכל מרים וולדיגר:  בואו ניתן את זה מלכתחילה

ישראל אייכלר: אנחנו שמענו

ישראל אייכלר:  מה שאמרת רשום בפרוטוקול

נעה בן שבת: אדוני, אני מבקשת לשמוע מה אומרים משרדי הממשלה על האפשרות הזאת, אם אפשר

ישראל אייכלר: לא, את הצעת פה עכשיו נוסח שיעל הציעה

ישראל אייכלר:  אני רוצה להתקדם בחקיקה בנוסח במשפחה שבה כן יש סדר, ואחר כך נדבר על מקרים שבהם יש בעיות

ישראל אייכלר:  מה הצעה שלך בנושא?     << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       השאלה אם אפשר לתת אולי לפקיד תביעות או לקצין תגמולים אפשרות לבחון את ההרכב של המשפחה גם אם הם לא נעדרים, גם אם יש ילדים בגירים, גם אם יש אחים, גם אם יש בן זוג, לחשוב על סדר אחר, שזה יהיה ה- 

ישראל אייכלר: Default     

ישראל אייכלר: זאת אומרת שיהיה ברירת מחדל

ישראל אייכלר:  כפי שכתבנו - - -     << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       כלומר, צריך לחשוב על Default שייתן מענה

ישראל אייכלר: המחוקק יכול לקבוע את הסדר הקיים, אבל יש מקרים שזה לא מתאים, אז לכן אומרת יעל שקצין התגמולים סמכותו לשנות את הסדר

ישראל אייכלר:  אתה רוצה שתהיה ועדת חריגים?     << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       

ישראל אייכלר: למה לא? אם אין הסכמה במשפחה?     << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       - - - מלחמות עולם

ישראל אייכלר: במילא יהיו מלחמות עולם

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       לא, אם אתה אומר, אני קובע את הסדר הזה, אם יש משפחה שלא עונה על ההרכב הזה מסיבה כלשהי, אז הם ילכו

ישראל אייכלר: זה מה שיעל מציעה

ישראל אייכלר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       אני רוצה להציע בבקשה הצעה, אדוני יושב-הראש

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       אדוני, אני רוצה לציין שבחוק ביטוח לאומי, ובגלל זה ביקשנו להוסיף, יש סעיף 304, שמאפשר לפקיד שיקום להחליט בנסיבות שאדם זכאי לא מסוגל לכלכל את הכסף בצורה נאותה, לתת את זה לאחר

ישראל אייכלר:  הוא לא יהיה הזכאי, הוא יהיה מקבל הגמלה

ישראל אייכלר:  אז כן, העתקנו את הסמכות הזאת גם לחקיקה הקיימת

ישראל אייכלר: קיימת בחוק סמכות כזאת? אפשר להעתיק את זה לפה?     << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       לא בתיקון החוק הזה

ישראל אייכלר:      << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       אבל הוספנו את סעיף 15 לחוק - - -     << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       אבל זה קצת מצמצם

ישראל אייכלר: מה את מציעה, גברת פרמינגר?     << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       אני מציעה - - -      

נעה בן שבת: צריך להעתיק את זה גם לחיילים, כי לחיילים אין לנו כזה מקבל גמלה

נעה בן שבת:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       ההצעה פה היא בעיניי ראויה, כי היא נותנת את המשקל האמיתי למשפחה

נעה בן שבת:  אנחנו אומרים מחצית לבן הזוג הנעדר או החטוף, והמחצית בחלקים שווים להוריו

נעה בן שבת:  בהיעדר בני משפחה, אז יורדים לאופציה השנייה, והייתי מוסיפה "ובהיעדרם או באי-הסכמה בתוך המשפחה, תבוא האופציה של ההכרעה הנוספת"

נעה בן שבת:  כי אם יש - - -      

ישראל אייכלר: לא, תרדי עוד כמה שורות ואז תוסיפי את זה

ישראל אייכלר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       אחרי "אחיו ואחיותיו הבגירים, או להורי הוריו, ובהיעדרם או במצב של אי-הסכמה" - - - אני חושבת שזה ראוי ומכבד

ישראל אייכלר:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       הם יכולים גם לא להסכים על החלוקה הזו

ישראל אייכלר: הם יודיעו אם הם לא מסכימים

ישראל אייכלר:       << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       גם ההורים יכולים לחשוב שבת-הזוג עכשיו היא לא בסדר, כי התגלו מתחים אחרים

ישראל אייכלר: אז מישהו יבוא ויגיד את זה

ישראל אייכלר:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       והם לא יסכימו, הם ירצו גם את החצי שלה - - -     

ישראל אייכלר: לא, היא אומרת שבביטוח הלאומי כבר יש תופעה כזאת

ישראל אייכלר:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>        במקרה שזכאי לא יכול אני חושבת שמטעמים רפואיים אולי

ישראל אייכלר: תגידי עוד פעם, עורכת הדין של הביטוח הלאומי

ישראל אייכלר:      << דובר >> שרית דמרי: << דובר >>       עורכת הדין שרית דמרי מהלשכה המשפטית בביטוח לאומי

ישראל אייכלר:  זה לא רק מטעמים רפואיים, זה גם בנסיבות שבהן מתרשם פקיד השיקום שהוא לא יכול להתנהל עם הכספים בעצמו

ישראל אייכלר:  זו סמכות יחסית רחבה, היא סמכות בשיקול דעת, מי שמפעיל אותה זה עובד סוציאלי

ישראל אייכלר:  זה עו"ס השיקום שלנו

ישראל אייכלר:  זו התייעצות שחשבנו שיכולה לתת מענה בנסיבות המורכבות בעניין זה

ישראל אייכלר:  מהתייעצות עם גורמי מקצוע אצלנו, הם חשבו שבאמת מה שקורה כרגע כן נותן מענה למרבית המקרים של המשפחות בתוך ביטוח לאומי, ככלל ראשוני, כברירת מחדל

ישראל אייכלר:  זה מההסתכלות שלנו, של ביטוח לאומי

ישראל אייכלר:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>        אדוני, מדובר פה למעשה על משחק סכום אפס

ישראל אייכלר:  יש עוגה אחת שצריך להחליט איך מחלקים אותה, וכל אחד ממי שמקבל חתיכה, ברגע שתהיה לו אפשרות לקבל חתיכה גדולה יותר, אנחנו פשוט ניצור פה זירת קרב בתוך המשפחות

ישראל אייכלר: מה את מציעה?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       החלוקה הזו כפי שהיא כמו שהיא רשומה כעת היא מצמצמת לנו את האפשרות

ישראל אייכלר: מה את מציעה במקום?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       לא במקום

ישראל אייכלר:  את הנוסח הקיים

ישראל אייכלר: זה בסדר

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני רוצה להעיר הערה

ישראל אייכלר:  אם החטוף הוא רווק, זה לא כל כך ברור לפי הנוסח שהמענק הולך רק להורים

ישראל אייכלר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       או תינוק

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>        תשימו לב לזה

ישראל אייכלר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       אני גם רציתי לומר

ישראל אייכלר:  אני חושב שאתה צודק

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>        זאת אומרת, לא מופיע בחוק

ישראל אייכלר:  צריך לתקן את זה, צריך שזה יהיה ברור

נעה בן שבת: אז שי אומר כך: אם אין בת זוג, את המענק צריך לתת לא להוריו, אלא למי?      

ישראל אייכלר: להוריו, מה זאת אומרת לא להוריו?     

מיכל מרים וולדיגר: כמו בצוואה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       לילדים הבגירים, ואם אין ילדים בגירים, להורים

מיכל מרים וולדיגר: זה כמו בצוואה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       מה אתה עושה בקשר לתינוק?     << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       כמו מבחן ה - - - בחוק הירושה

מיכל מרים וולדיגר:  יש לנו חטוף שהוא בן 18

מיכל מרים וולדיגר:  לפי הנוסח שמופיע פה, זה ברור שהכסף ילך, אבל לא ברור בחוק שכל הסכום הולך רק להורים שלו

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       אבל שי הציע משהו אחר

ישראל אייכלר: אז תתקנו את זה

ישראל אייכלר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       אם אין בת זוג, יכול להיות גם אדם בן 50, אז זה הולך לילדים הבגירים, אם יש ילדים בגירים

ישראל אייכלר:  ואם אין ילדים בגירים - - -      

מיכל מרים וולדיגר: אפשר לפי חוק הירושה

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       נכון

מיכל מרים וולדיגר:  לפי חוק הירושה

מיכל מרים וולדיגר: אלה אותם מעגלים

מיכל מרים וולדיגר:  אפשר ללכת לפי חוק הירושה, ויש שם את המעגלים

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       זה קצת שונה

מיכל מרים וולדיגר:      - - -     

נעה בן שבת: כן, אבל זו שאלה

נעה בן שבת:  אם אנחנו אומרים שאין בת זוג, אתה מציע שאז החצי? שאם לא הולך לבת הזוג, הולך לילדים הבגירים, או שכמו שמציע עורך דין בקר, שאומר "הכל הולך להורים"?     << דובר >> שי סומך: << דובר >>       אני חושב ששנינו אומרים אותו דבר

ישראל אייכלר: לא, הוא אמר במקרה שאין ילדים

ישראל אייכלר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני חושב שהאנלוגיה לחוק הירושה היא בעייתית

ישראל אייכלר:  בירושה אנשים מתים ופה אנחנו עוסקים בחיים ולא במתים, אבל אני מבין מה שאתה אומר

ישראל אייכלר:  אפשר לנסח את זה בצורה כזו כמו שאתה הצעת, שאם אין בת זוג, אז זה ילך ל - - - , לא לכתוב את חוק הירושה

ישראל אייכלר:  עדיף שלא

מיכל מרים וולדיגר:  אבל זה לא רק אם אין בן זוג

מיכל מרים וולדיגר:  יכול להיות שאם יש רק בת זוג או בן זוג ואין הורים, אנחנו באותה זו בדיוק אותה סיטואציה

מיכל מרים וולדיגר:  יש לך פה מדרג

מיכל מרים וולדיגר:  בחלק הראשון אין מדרג

מיכל מרים וולדיגר:  כתוב, "מחצית הורים ומחצית בן זוג"

מיכל מרים וולדיגר:       << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       זה כשהחטוף נשוי

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       ובהיעדרם? בהיעדר בן משפחה?     
 << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       ואם הוא רווק?     << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       מה את עושה עם תינוק ועם ילד עד גיל 18?     - - -     

נעה בן שבת: אבל זה אומר שכל החלק הולך להורים, ולא כמו שאנחנו חשבנו שאם יש בת זוג, אז החלק הזה עובר לבא אחריו, שזה הילדים הבגירים

נעה בן שבת:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       לא, אני מציע ילדים בגירים, מעל גיל 21, ואם אין ילדים בגירים זה חוזר להורים

נעה בן שבת:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       לא, לפי חוק הירושה, אם אדם גרוש והוא נפטר, אז למיטב זיכרוני כל הירושה הולכת לילדים שלו, לא להורים שלו

נעה בן שבת:  אם אין ילדים זה הולך להורים, אבל אם יש ילדים, הכל הולך להורים, ולכן - - -     

מיכל מרים וולדיגר: נכון, ככה זה בחוק הירושה

מיכל מרים וולדיגר:  השאלה אם אלה אותן מטרות

מיכל מרים וולדיגר:  פה המטרה היא אחרת, להיאבק למען - - -      

ישראל אייכלר: טוב, נועה תנסח את זה

ישראל אייכלר:  היא כבר יודעת בדיוק את התמונה, כמו שדיברתם

ישראל אייכלר:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אני בטוח שנעה תנסח את זה מצוין

ישראל אייכלר: כן, אז תנסחי את זה

נעה בן שבת: אבל יש פה שאלה, שאם אין בת זוג זה הולך לילדים, או שזה הולך כמו שאתה הצעת להורים

נעה בן שבת:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       חצי-חצי

נעה בן שבת:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       אם יש ילדים בגירים, אז כן

ישראל אייכלר: שי אמר שזה הולך לילדים וההורים מקבלים את החצי, ואם אין ילדים, אז זה הולך להורים

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>        והחצי של הילדים הולך להורים

נעה בן שבת: ומתי זה מגיע לאחים הבגירים? אותם ה-90,000?     

מיכל מרים וולדיגר: כשאין הורים

נעה בן שבת: כשאין הורים

נעה בן שבת:  טוב

נעה בן שבת:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       עוד משהו אדוני

נעה בן שבת:  זה עניין של מדיניות, אבל דובר עליו

נעה בן שבת:  בואו נחשוב על מצב שיש בת זוג ויש הורים לחטוף

נעה בן שבת:  במקרה כזה אני חושב שאפשר אולי עכשיו לתת יותר לבת-הזוג, כי היא איבדה את הפרנסה של החטוף, גם של עצמה כי עכשיו עובדת בשחרור, וההורים לא היו סמוכים על שולחנו של החטוף בדרך כלל

נעה בן שבת:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       איך זה במשפחות שכולות?     << דובר >> שי סומך: << דובר >>       ולכן אולי אפשר לחשוב על 20-30

נעה בן שבת:  שבת-הזוג תקבל 20 וההורים - - -     

מיכל מרים וולדיגר: אבל זו לא התכלית של הכסף

מיכל מרים וולדיגר:  התכלית שלו היא להיאבק כדי שיחזירו, לא הגמלאות והקצבאות שנמצאות בשלב הראשון

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>        שם יש להם את זה מתוקף היותן משפחות שכולות, לפי הזכאויות של משפחות שכולות

מיכל מרים וולדיגר:  הכסף פה זה משהו אחר, זה לא אם יש לה פרנסה או אין לה פרנסה

מיכל מרים וולדיגר:  זה כדי שהיא תתגייס לשחרור ולפרויקט

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       לא, אבל כשמתגייסים גם לא עובדים, זאת אומרת, הכסף הוא גם עבור מצב שבו לא עובדים

מיכל מרים וולדיגר: בשביל זה יש את המענק

ישראל אייכלר: שי, אני שמעתי את ההצעה

ישראל אייכלר:  אני נשאר ב-50-50

מיכל מרים וולדיגר: כן

מיכל מרים וולדיגר:  חבל שתסתבך

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       אבל זה מצב שבו יש אדם נניח בן 40 והוא חטוף

מיכל מרים וולדיגר:  יש לו בת זוג שהיא כרגע במצב הכי קשה, כי היא עובדת בשחרור

ישראל אייכלר: אז אתה רוצה לעשות כשהוא בן 20 - - -      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       לא

ישראל אייכלר: עד 30 - - -      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       לא לא

ישראל אייכלר: למה לא? אמרת 40, כי זה מקרה שבו ההורים פחות מעורבים

ישראל אייכלר:  אבל אם הבחור צעיר יותר, ההורים הרבה יותר מעורבים

ישראל אייכלר:      << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       ולכן אם אנחנו עושים 50-50, זה ההיגיון

מיכל מרים וולדיגר: יכול להיות שבגלל המצב שאתה מתאר, גם אין לה פניות לטפל במאבק לשחרר אותו

מיכל מרים וולדיגר:  זה יכול להיות לשני הכיוונים, בגלל שהיא מטפלת בילדים קטנים והיא חייבת, ההורים יותר פנויים מאשר היא

מיכל מרים וולדיגר:  זה הולך לשני הכיוונים

מיכל מרים וולדיגר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       אבל ההורים מקבלים

ישראל אייכלר: אם ההורים הם בני 70 ומעלה, לא מגיע להם כלום

ישראל אייכלר:  צריך להיות יושר

ישראל אייכלר:  ההורים כואבים, חיים, סובלים, מעורבים עם הילדים לא פחות משאר בני המשפחה

ישראל אייכלר:  אסור לקפח אותם

ישראל אייכלר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       קודם כל לא מקפחים

ישראל אייכלר:  הם מקבלים - - -     

ישראל אייכלר: זה כן קיפוח

ישראל אייכלר:  אם אתה אומר 30-70 זה קיפוח

ישראל אייכלר:  אתה אומר 50-50 זה לא קיפוח

ישראל אייכלר:      
 << דובר >> שי סומך: << דובר >>       הם מקבלים גם בשם עצמם מהרובד הראשון

ישראל אייכלר: גם הילד מקבל בשם עצמו

ישראל אייכלר:      << דובר >> שי סומך: << דובר >>       כן

ישראל אייכלר: לכן תשאיר את זה

ישראל אייכלר:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       לפעמים יש ועדת חריגים ויש מצבים קשים, ההורים או הילדים שלהם מוגבלים

נעה בן שבת: כשאנחנו אומרים שזה מחולק בחלקים שווים, אותה מחצית בין ההורים, אם יש רק הורה אחד, הוא מקבל את כל המחצית אני מבינה

מיכל מרים וולדיגר: נכון

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  הוא לא נשאר עם רבע

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  לא מספיק שהוא מסכן, אלמן, את גם רוצה לקחת ממנו?     << דובר >> יעל סלנט: << דובר >>       נמשיך

ישראל אייכלר:           << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       לפני שנדבר על הבקשה שלנו להעלות את הסכום, אני חושב שיש טעות בסיפא של הפסקה, כי להבנתי אנחנו מפנים לאותו חוק שאנחנו דנים בו עכשיו

ישראל אייכלר:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       לא, פה זה חוק מימון

נעה בן שבת: לא, זה חוק התגמולים

נעה בן שבת:  זה החוק הראשון שלנו

ישראל אייכלר: זה הרובד הראשון

נעה בן שבת: אנחנו בחוק מימון, ואנחנו מפנים לרובד הראשון

נעה בן שבת:  אנחנו אומרים שאם אותו אח זכאי בגלל שהוא מקבל מכוח ההורים השכולים, ההורים השכולים מקבלים גם עבור האח הצעיר עד גיל 22

נעה בן שבת:  = הוא לא יהיה זכאי פה למענק, כי הוא בגיל צעיר

נעה בן שבת:  ואם היתום לא זכאיבת-הזוג מקבלת עבורו תגמול

נעה בן שבת:  הוא לא יהיה זכאי

נעה בן שבת:  אם אותו ילד הוא במעמד של מה שקראנו יתום משני הוריו, הוא מקבל גמלה לכל החיים

נעה בן שבת:  כאן הוא לא מקבל את המענק, כי הוא מקבל את התגמול שלו בחוק העיקרי שלנו

נעה בן שבת:      << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       את מתכוונת לילדים קטינים?     

נעה בן שבת: ילדים קטינים, אבל גם יתום, מי ששני הוריו חטופים נניח

נעה בן שבת:  הוא מקבל את הזכאות של יתום משני ההורים בכל גיל שהוא מכאן ואילך

נעה בן שבת:  יש לו מעמד של יתום משני הוריו, והמעמד הזה הולך איתו לכל החיים, ואם הוא מקבל שם, הוא לא יקבל פה את התוספת המיוחדת של האחים והילדים

ישראל אייכלר: אני רוצה לסגור את הישיבה, אז אני רוצה שנגמור את הסעיף הזה

ישראל אייכלר:          << דובר >> אופיר כץ (הליכוד): << דובר >>       ואם הוא יתום מהורה אחד?     

נעה בן שבת: יתום מהורה אחד, אם הוא מקבל - - -      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       עד גיל 21, יקבלו בעדו תגמול

נעה בן שבת:       ---     << דובר >> ערן בקר: << דובר >>       אבל סעיף 2, המענק, הוא מכוח חוק התגמולים לבני משפחה של נעדרים וחטופים, מהחוק שאנחנו מחוקקים עכשיו

נעה בן שבת:      << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>        נכון, זה תיקון לחוק המימון

נעה בן שבת:  אתה שואל משהו אחר

נעה בן שבת:  אתה מפנה לאותו חוק, אבל אנחנו פה בחוק המימון וזה מפנה לחוק התגמולים

נעה בן שבת:  אנחנו בתיקון לחוק אחר במסגרת התיקון, תיקון עקיף

נעה בן שבת: כשדיברנו על המחצית של ה-90,000, דיברנו על בהיעדר הורים

נעה בן שבת:  אם יש באמת הורה שלא נמצא בארץ, מה אתם עושים במקרה כזה? איך תפרשו את ה"בהיעדר"? האם ה"היעדר" הוא לא קיים בעולם, או ה"היעדר" הוא לא קיים כאן, לא פעיל או לא מתפקד? איך מפרשים את ה"בהיעדר"?     
 

ישראל אייכלר: בהיעדר זה בהיעדר

נעה בן שבת: גם אם הוא בעצמו חטוף, זה נחשב "בהיעדר"?     

ישראל אייכלר: אם הוא בעצמו חטוף?     

מיכל מרים וולדיגר: לכאורה כן, כי הוא לא יכול להשתמש בזה לצורך ה- - -      

ישראל אייכלר: ודאי, הוא לא נמצא

נעה בן שבת: כרגע המענק כתוב שהוא ישולם לחטוף ולבן משפחה של חטוף ונעדר

נעה בן שבת:  אני חושבת שהכוונה הייתה לחטוף ונעדר שלא יודעים מה מצבו או שהוא בין החיים

נעה בן שבת:  השאלה אם מדובר גם על מישהו שכבר ידוע שהוא חלל - - -     << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       אם הוא לא הוכרז?     << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       את לא במקום הזה אם ככה

נעה בן שבת: לא, אם הוא הוכרז

נעה בן שבת:  כשיש הכרזה, זה לא שייך

נעה בן שבת:      << דובר >> רותי פרמינגר: << דובר >>       כך קובע החוק

נעה בן שבת: ודאי

נעה בן שבת:  כשיש הכרזה, זה לא שייך

מיכל מרים וולדיגר: נניח הדר גולדין

מיכל מרים וולדיגר:  הוא נכנס לפה או לא?     

ישראל אייכלר: אפשר לעשות הפסקה עכשיו? לסיים את הישיבה?     

נעה בן שבת: כן, אפשר אדוני

נעה בן שבת:  כמובן

ישראל אייכלר: את באמצע סעיף?     

נעה בן שבת: לא

נעה בן שבת:  יש המשך של אותו סעיף לגבי איך משולם המענק, אבל - - -      

ישראל אייכלר: את הסעיפים האחרים נמשיך ביום ראשון

מיכל מרים וולדיגר: לגבי המענק של ה-18,000 שקל, אני רוצה להבין

מיכל מרים וולדיגר:  אם יש ללחטוף או לנעדר ארבעה אחים, אז כל אח יקבל 18,000 שקל?         << דובר >> ענת קאופמן: << דובר >>       מעל גיל 20 ו - - -     

מיכל מרים וולדיגר: לא , זה לא מעל

מיכל מרים וולדיגר:  גם אם הוא בן שלוש, ארבע, חמש?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       מעל גיל 22

מיכל מרים וולדיגר:  כי לא משתלם בעבורם או בעדם תגמול

מיכל מרים וולדיגר: הבנתי

מיכל מרים וולדיגר:  אני רוצה רגע להבין מה הבסיס של המענק הזה

מיכל מרים וולדיגר:  הוא חלק מהמענק שאמרנו קודם ששיופנה למען כך וכך וכך? זאת אומרת, זה לא משהו זה לא משהו סיעודי או כדי לתת פיצוי?     << דובר >> נגה שילדהאוז: << דובר >>       זה עוד סל, נכון

ישראל אייכלר: אני רוצה לסיים את הישיבה, אבל לא יכול לסיים לפני שאני אודיע בשם יושב-ראש הקואליציה, על שהוא השיג את הסכמת האוצר שאנחנו מעלים את הסכום ל-7,000 לכל אח

ישראל אייכלר:  תודה רבה ושבת שלום

ישראל אייכלר:  הישיבה הזו נעולה