ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 116, 2023-11-20 00:00

ישראל אייכלר: בוקר טוב, אנחנו פותחים את הישיבה של ועדת העבודה והרווחה, הנושא היום הוא בחינת שיפוי מעסיקים בגין הפרשות פנסיוניות של עובדים שגויסו למילואים, יש גם רצון לעלות את הנושא של זכויות המילואימניקים אבל הזעקה שעלתה כבר בישיבה הקודמת מצד המעסיקים היא שכולם דואגים למילואימניקים ולא דואגים לכולם ושהמעסיקים לא מקבלים שיפוי על ההפרשות הפנסיוניות, זה נשמע לנו מאוד לא סביר שהם בכלל צריכים לשלם כל כך הרבה כסף ואין השתתפות של הממשלה

ישראל אייכלר:      המנהלת שלנו פנתה למשרד האוצר ולמשרד הביטחון, ברשותך אני מקריא את התשובה של משרד הביטחון ומשרד האוצר

ענת כהן שמואל: זו לא תשובה , אנחנו פנינו אליהם - - -     

ישראל אייכלר: מנהלת הוועדה פנתה לשר העבודה, יש כאן חידוש שאנחנו לא ידענו לגבי החוק, אולי אתם כן ידעתם, בחוק מופיע בסעיף 376 הוראת שר הביטחון לפי סעיף 278 כי שירות מילואים יהיה שירות חירום, רשאים השר ושר האוצר בנסיבות מיוחדת לקבוע באישור וועדת עבודה ורווחה לגבי תקופת השירות הוראות לשיפוי מלא או חלקי של מעביד על תשלומים, כאמור בסעיף 283 ועל תשלום דמי ביטוח בעד עובדיו ותקנות, על פי סעיף זה יקבעו התקנות למימון השיפוי ושיעורו ומותר לקבוע בהן כי השיפוי יחול לגבי סוגי המעבידים שזכאים לשיפוי ותנאים למתן השיפוי, זאת אומרת שמבחינת החוק משרד האוצר יכול לבוא ולהגיד כן אנחנו משתתפים בחלק מההפרשות אם לא בכולן, גם כדי שהמעסיקים יוכלו לעבור את התקופה ללא הפסדים, זה נושא הדיון, ראשונת המציעים את העניין הזה הייתה חברת הכנסת חוה אתי עטייה

חוה אתי עטייה: בוקר טוב, תודה לך אדוני השר שנענית לבקשתי, אני רוצה להגיד גם תודה רבה לצוות המסור שלך, למנהלת הוועדה וליועצים המשפטיים

חוה אתי עטייה:      אני אתחיל, בעקבות פנייתם של יוסי ברבי, אני בכוונה מציינת שמות כדי שלא יפגעו - - -     

ישראל אייכלר: כדי שלא יפגעו הייתי מעדיף ללא שמות כי יש הרבה שפנו

חוה אתי עטייה: אוקי, יו"ר איגוד עובדי האבטחה, ההסתדרות הכללית, מנכ"ל ההסתדרות הלאומית, מנכ"ל ארגון חברות האבטחה, היועץ המשפטי של הארגון ועוד גורמים נוספים

חוה אתי עטייה:      כפי שציינת את הסוגיה שעולה על הפרק פיצוי מעסיקים עבור התנאים הסוציאליים המשולמים למשרתי המילואים, אני אקח לדוגמה את ענף האבטחה, בענף האבטחה בימי שגרה מועסקים כ-100 אלף עובדים, לפחות כ-20% מהמאבטחים גויסו במלחמה הנוכחית, בישראל יש כ-110 חברות אבטחה, אנחנו יודעים שקיים מחסור גדול של מאבטחים בהשוואה לשגרה, חברות האבטחה מספקות שירותי אבטחה בשגרה לאלפי גופים גם במגזר הציבורי וגם במגזר הפרטי, יש ביקוש רב למאבטח חמוש, יש מקרים רבים בהם אין שום סיכוי שהורים ישלחו את הילדים שלהם לגן מבלי שיהיה מאבטח חמוש ואם אין אז האבא של הילד ייסע ויאבטח את גן הילדים

חוה אתי עטייה:      ענף האבטחה הוא תורם את מספר משרתי המילואים הגבוהה ביותר מבין כלל ענפי המעסיקים במשק הישראלי, אני מציינת כי הבעיה היא קיימת בענפים רבים ולא רק בענף האבטחה, כפי שציינתי בתחילת דבריי, הסוגיה היא הצורך בפיצוי מעסיקים עבור התנאים הסוציאליים המשולמים למשרתי המילואים

חוה אתי עטייה:  כפי שטענת שיש אפשרות לשר הביטחון ושר האוצר להחיל את סעיף 376 לחוק הביטוח הלאומי במצבי חירום ובנסיבות הקיימות

חוה אתי עטייה:      הסעיף מאפשר לשפות את המעבידים על התשלומים כאמור בסעיף 283 לחוק המסדיר את עניין הסדר התשלומים, היות והרבה טוענים ואומרים לחברות הביטוח למה לא תיגשו ותדרשו מכוח חוק התוכנית הסיוע הכלכלי? מכיוון שאין להם ירידה במחזור של כ-25%, הם לא יכולים לקחת את הפיצוי ולשפות אותם מכוח החוק של הסיוע הכלכלי

חוה אתי עטייה:      פניתי לשר העבודה, הוא ביקש שאפנה אלייך ואעביר את הדרישה, הוא היה בקשר והוא בדק גם לגבי קרן שנמצאת במשרד הביטחון אבל זו קרן רק לחיילים ולא למעסיקים, הוא טוען שכן צריך לפצות, אבל הבעיה שלו היא לא רק ענף האבטחה אלא קיימים עוד ענפים רבים

ישראל אייכלר: ברור כל המשק

חוה אתי עטייה: נכון, אבל קראתי וגם הובא לידיעתי כי החליטו במשרדי האוצר להורות למשרדי הממשלה שבהם עובדים רק כ-50% מהעובדים בענף, לשפות את חברות האבטחה בגין ההוצאות הסוציאליות של המאבטחים בתחומם שנקראו למילואים, אנחנו מבקשים להרחיב את השיפוי ולהחיל אותו גם על המגזר הפרטי, מיותר לציין שאנחנו צריכים לשמור על זכויות העובדים

חוה אתי עטייה:      בעקבות המצב הזה חברות אבטחה רבות וגם חברות אחרות יקרסו וחבל להביא אותן למעגל של קבלת קצבאות, ויפה שעה אחת קודם

חוה אתי עטייה:      עובדי האבטחה שגויסו בצו 8 נלחמים למענינו, מקריבים את חייהם למען מדינת ישראל ונמצאים בחזית למען כולנו, יש לשפות את הענף, תודה רבה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:      חברת הכנסת נעמה לזימי הגישה הצעה בצד השני של החיילים והמילואימניקים אז בבקשה

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:      קודם כל תודה רבה ליו"ר על הדיון הזה, אני אספר שאני הגשתי בקשה לשני דיונים מהירים בנושא הזה והם נדחו ואז פנינו אליך גם דרך יו"ר הכנסת וגם אתי ואחרים פנו ותודה על קיום הדיון כי הוא חשוב

נעמה לזימי:      אני חייבת כן לציין שבשירות הצבאי שלי אני הייתי קצינת קישור במשרד הביטחון והייתי אחראית על סדר הכוחות החטיבתי במשרד הביטחון של חיילי מילואים, לאחר מכן הייתי שלישה גדודית בפיקוד העורף והתחום הזה גם מוכר לי מאוד וגם יקר לליבי מאוד

נעמה לזימי:      אני אגיד רגע משהו על צבא העם, המשמעות של צבא העם זה לדעת שבדיוק כמו כשאני הייתי קצינה בקבע ושולמו לי כל המענים העודפים והתנאים הסוציאליים, מי שלא יודע הצבא שלנו נשען בכ-70% על חיילי המילואים, כך כשאנחנו מגייסים את חיילי המילואים, אנחנו צריכים כמדינה להבין את החובה שלנו למעטפת הסוציאלית, בטח כשאותם אנשים הם גם עם משפחות ויש לכך השלכות הרבה יותר גבוהות

נעמה לזימי:      כשפנינו לגבי הדיון הזה, הסוגיה הראשונה שהובאה לפתחינו בגלל שיצאנו במלחמת בזק בעל כורחנו על קבוצה גדולה של חיילי מילואים שמגיעים מחוץ לארץ, אני כן מבינה שהקרן לסיוע לחיילים תשפה לפי מה שהבנתי את סיפור כרטיסי הטיסה, אבל כבוד היו"ר, בגלל שהם לא משלמים ביטוח לאומי כי אלו אנשים ישראלים שעברו לגור בחוץ לארץ גם מקום עבודתם לא מובטח וגם מקום העבודה של הנשים שלהם כי הן צריכות להשגיח על הילדים או סוגיות אחרות, גם אין שכר למעט שכר מינימום שניתן גם הוא אולי הוא טיפה שודרג אבל עדיין לא מתכתב עם המשכורות שהיו להם, זאת אומרת שאנחנו מציבים מצב שבו אנשים בשיא הציונות שלהם, אהבת הארץ ושותפות הגורל טסים לכאן, באים לפה, משרתים וחלקם גם נופלים ואנחנו מנגד את הבסיס של הבסיס של השיפוי הכלכלי עבור המשפחות שנשארו בחוץ לארץ, להן לא מאפשרים, זו סוגיה מאוד מאוד קשה

ישראל אייכלר: אני חייב לציין שחבר הכנסת שמחה רוטמן היה פה בדיון הקודם, הוא העלה את הנושא על שני מרכיביו, הוא לא מדבר על הלחם שאת מדברת, הוא מדבר שהם יקבלו לפי השכר שהם משתכרים שם

נעמה לזימי: כן זה מה שאמרתי לפי השכר, הם מקבלים את התשלום המינימלי - - -      

ישראל אייכלר: לא את אומרת שאין להם מה לאכול

נעמה לזימי: אני לא אומרת שאין מה לאכול, אני אומרת שאנחנו מעמידים אותם במצב שהמשכנתאות שלהם, המעונות שהם צריכים לשלם לילדים שלהם וכל ההוצאות לא משולמות, אני אגב הגשתי על זה גם מכתב כבר באוקטובר למנכ"לית הביטוח הלאומי, היא אמרה שמנסים לעבוד על פתרון אבל אני חייבת לומר, אין מה לעשות, משכורות שכר המינימום בישראל, גם השכר המשודרג שנתנו פה הוא כרגע כמענה למילואים, הוא לא בהכרח עומד בהלימה לא לחשבונות, לא לצרכים ולא - - -      

ישראל אייכלר: הקרן היא לא מוגבלת

נעמה לזימי: זה מה שהבנתי, אולי היו"ר יודע אחרת, אני רק אגיד על זה - - -      

ישראל אייכלר: אני אדבר עם שמחה רוטמן, הוא עשה על זה מחקר שלם

נעמה לזימי: בסדר, אז אני רק אמשיך רגע את הסוגיות האחרות על התנאים הסוציאליים והמעטפת דיברנו, זו סוגיית הליבה ולכן אני שמה רגע בצד, גם לגבי אזרחים שהחלו עבודה בארץ פחות משלושה חודשים מלפני המלחמה והם מקבלים שכר מינימום, צריך להתגמש גם לגבי הדברים האלו, אולי לקצר לחודשיים לנוכח המצב, לאפשר להם רגע לקבל שווה ערך לעבודה שהייתה להם, לשכר שהיה להם, המצב הזה גם של מערכה ארוכה, הוא לא מצב זמני, הם בטח לא יכולים לחפש עבודה, אז המצב הזה בעייתי

נעמה לזימי:      האזרחים שנמצאים במצב של חיפוש עבודה והיה להם רמת שכר גבוהה יותר מטבע העיסוק שלהם והם מקבלים עכשיו שכר כמובטלים, אני אומרת רגע את הבעייתיות שלא תמיד זה תואם את אורח החיים והם נכנסים למצב כלכלי לא פשוט בגלל המצב הזה וצריך להבין את זה, לפי רמת השכר הקודמת שלהם שצריכה להיות מעודכנת כי צריך להבין את העניין הזה, בטח כשיש תפקידים שהם תפקידים שאי אפשר להסתדר בלעדיהם במילואים והרבה מהאנשים מקיימים את התפקיד שלהם במילואים שהם תפקידים הכרחיים וחיוניים שאנחנו לא יכולים להסתדר בלעדיו וצריכים גם לתגמל אותם בהתאם

נעמה לזימי:      משפט אחרון יו"ר הוועדה לגבי התנאים הסוציאליים, אני ראיתי גם את הפנייה של רון תומר וגם של האחרים, בוודאי שהמשק כולו נדרש, אני רק רוצה להגיד שפנו אלינו גם מתעשיות גדולות אבל גם מעסקים קטנים, זאת אומרת שהמצב הזה פוגש את כולם והוא מסכן את כולם באותה מידה כי העלויות הגבוהות כמובן שמשפיעות על התעשייה והמסחר וכמובן גם על עסק פרטי שצריך לחשוב איך הוא שורד אחרי המלחמה ומשיתים עליו עוד עלויות ומה לעשות צריכים לטפל בזה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:      חברי הכנסת ירשו לי לפנות לאופיר כהן שישלים את הדברים שלה, אופיר כהן, יו"ר העמותה למען משרתי המילואים, חברת הכנסת לזימי בטח תרצי לשמוע מה הוא אומר, אופיר כהן, בבקשה

אופיר כהן: בוקר טוב, אני שמח מאוד על קיום הדיון הזה, גם הגשנו דף שמסביר ושלחנו את זה גם לוועדה, לא יודע אם אפשר להקרין את זה, אבל זה דף עם פירוט הנושא שעליו אנחנו מדברים היום

אופיר כהן:       אני חייב להגיד שזה נושא שאנחנו מתעסקים בו הרבה שנים, כלומר פיצוי למעסיקים זה לא נושא חדש , זה לא נושא שנולד במלחמה, זה נושא שקיים הרבה שנים, הוא עלה חזק מאוד כשהתחיל מבצע שובר גלים, כשהתחיל המבצע למעשה נדרשו הרבה יותר גדודים ממה שהיה בעבר לשירות מילואים ארוך, כי ששירות המילואים הוא קצר, בדרך כלל המעסיקים ספגו את זה, ככשירות המילואים הפך להיות ארוך, כלומר חודש לפחות אז המעסיקים התחילו לחוש את גודל הכאב והעוצמה

אופיר כהן:      אני רוצה להדגיש במה מדובר כי חשוב שנבין את הניואנסים, מה שהקראתם לפני כן זה חוק אחר ולא חוק הביטוח הלאומי, על פי חוק הביטוח הלאומי, המעסיק מקבל אך ורק את שכר הברוטו של העובד, של איש המילואים, זאת אומרת שכל מה שמעבר לשכר הברוטו שלו הוא לא מקבל שזה כולל את ההפרשות הסוציאליות, זה כולל פנסיה, פיצויים, קרן השתלמות, זה כולל אולי את הרכב שהוא משלם לו תוך כדי שירות המילואים, זה כולל את ימי החופשה, ימי הבראה וימי המחלה שהוא צובר כי הוא ממשיך לצבור את הזכויות הסוציאליות שמגיעות לו, למעשה נגרם לו נזק בין 22%-36% מהשכר של העובד, אם יש עובד שמקבל כ-10,000 שקלים שכר ברוטו לצורך הדוגמה, בחודש מילואים המעסיק יממן באזור ה-3,000 שקלים כל חודש לכל עובד, זה יכול להגיד לסכומים אדירים

אופיר כהן:      כמו שאמרתי לפני כן, המעסיקים עד היום לא שמו לזה לב, כי זה היה מינורי, עכשיו זה גדול ועכשיו זה הזמן לתקן את זה כי המלחמה הזו היא מלחמה ארוכה שברור לכולנו שהיא תימשך חודשים ארוכים והנזק הכלכלי שיגרם למעסיקים הוא נזק אדיר, בטח במצב הכלכלי שקיים היום, זה לא משהו שאנחנו יכולים לשאת אותו, בטח לא המעסיקים

ישראל אייכלר: תודה רבה, רצית להגיד עוד משהו?     

אופיר כהן: כן יש עוד שתי נקודות קצרות, הראשונה היא התגמול המיוחד, אנחנו לא נוגעים בו אבל אנחנו כן נרצה לגעת בו בהמשך, הוועדה הזו צריכה לתת אישור לשר הביטחון לשנות את עניין התגמול המיוחד שהיום ניתן לחיילים מעבר ליום ה-60 ניתן אך ורק למפקדים ולא לכלל החיילים, וכל החיילים יעברו את היום ה-60, אנחנו נדבר על זה בפרוטרוט, אני גם אגיש נייר מסודר לעמדה

קריאה: זה לא לגבי שירות מילואים, זו הוועדה הזו שמאשרת?     

אופיר כהן: כן

אופיר כהן:      והנושא האחרון הוא הצעת חוק ההגנה על העובדים בשעת חירום, היה דיון בתאריך ה-13 לנובמבר והדיון נקטע, אנחנו מאוד נשמח ונבקש שהדיון ימשיך, אני לא יודע אם היום או ביום אחר, אבל זה נושא שחייבים לדון בו בהקשרי פיטורין של נשות או אנשי מילואים שבני הזוג שלהם נמצאים בשטח, תודה רבה

ישראל אייכלר: כן אנחנו נדון בזה השבוע, תודה

ישראל אייכלר:      חברת הכנסת דבי ביטון, בבקשה

דבורה ביטון: כבוד היו"ר אני אפתח כמובן בתנחומיי למשפחות על אובדן היקר מכל, בתפילה ובקשה להשיב את כל החטופים הביתה עכשיו, לתת לכך עדיפות, אנחנו רואים כאן את המשפחות ואנחנו רואים גם את הפנים, אדוני, היום זה יום הילד הבינלאומי ולחשוב על זה שילדים רבים שלנו יושבים במנהרות בקור הזה, אני חושבת שיש לנו משימת חובה, מוסרית ולאומית להשיב אותם כבר אתמול

דבורה ביטון:      אדוני, לגבי הוועדה אני רוצה להודות לחברות הכנסת שהעלו את הסדר החשוב הזה, חברת הכנסת אתי עטייה וכמובן לחברת הכנסת נעמה לזימי

דבורה ביטון:      בחיי היום יום, בטרם האירוע הנורא הזה אנשים מקבלים זכויות, יש להם זכות לקבל זכויות, זה העתיד שלהם, כך הם יצאו לפנסיה שלהם וכך יהיו להם את הפיצויים ולכן אני חושבת שבתקופות כאלו שמגויסים כל כך הרבה אנשים ואדוני היו"ר יודע כמה אנשים היום בשטח, אני חושבת שמוטלת על ממשלת ישראל ועל משרד האוצר לתת שיפוי מלא, כי אנחנו צריכים לראות גם את היום שאחרי, אנחנו עוברים תקופה קשה, זו תקופה שתעלה המון מיליארדים למדינה, אבל בסוף אנחנו צריכים לראות בקצה את העובדים, את האנשים, את המשפחות ואת העסקים כי בהנחה שהם לא יקבלו גב עכשיו אנחנו נמצא את עצמנו עם המון מפוטרים, עם אנשים ללא זכויות, אין שום סיבה שהם ישלמו את המחיר

דבורה ביטון:      אני מעריכה שיש מעסיקים שיהיו מסוגלים לשאת, אבל מרבית העסקים לא יהיו מסוגלים, אנחנו מדברים גם כמובן על העסקים הקטנים יותר ולכן אני חושבת שיש פה אחריות מאוד מאוד כבדה לסוגיה הזו אדוני היו"ר, כן צריך לשפות את המעסיקים בכדי שהם יוכלו לשלם את כל התנאים הסוציאליים שמגיעים

דבורה ביטון:      הדבר האחרון שאני רוצה לעלות הוא לגבי העמותות שמשלמות מס שכר של 7%, שזה נראה לי קצת תלוש - - -     

ישראל אייכלר: מס שכר, היה דיון מיוחד על זה, דווקא העמותות שלא מקבלות תמיכה, התמיכה שלהן היא בערך 4% מההיקף שלהן

דבורה ביטון: בדיוק, והן עוד צריכות להעביר כ-7% מס, ואנחנו יודעים מי נמצא בחזית האזרחית, מרבית הנמצאים בחזית הן העמותות ולכן יש צורך לבחון גם את הסוגיה הזו, תודה

ישראל אייכלר: דיברנו על זה גם עם משרד האוצר

דבורה ביטון: כן, אבל לא עשינו עם זה כלום וזה חוזר שוב ואולי כדאי לתת לזה איזו התייחסות, תודה

ישראל אייכלר: תודה רבה, חבר הכנסת אלון שוסטר

אלון שוסטר: תודה, אדוני היו"ר, כחבר שדולת המילואים אני כמובן תומך תמיכה מלאה עד כדי כך שקידמתי הצעת חוק ושיתוף פעולה עם התאחדות התעשיינים, הגשנו אותה לקראת יום ההוקרה למילואים, וכבר בחודש יוני האחרון עבדנו בשיתוף פעולה עם העמותה, עם גופים נוספים ועם משרד הביטחון, הצעת החוק הזו קיימת, אלמלא היה מצב רגיל היינו כמובן מעלים ומקדמים את העניין

אלון שוסטר:      משרד האוצר מטבע הדברים מתנגד היסטורית לעניין, מדובר פה בשגרה אפילו לא במלחמה, במצב שגרתי במשך כל תקופת קיומה של המדינה האהובה שלנו, אנחנו נבחרי הציבור מאפשרים מיסוי סמוי, מיסוי לא הגון על המעסיקים, אנחנו פוגעים ודורשים מהמעסיקים מס שלא מכריזים עליו, זו המהות של העניין, אגב המדינה עוד מתעלה על עצמה, תחשבו על כך שהמדינה ומשרדי הממשלה מתקשרים עם חברות שמספקות שירותים ובסיטואציה הזו, באופן עקיף כמובן, לא משלמים ודורשים את הניקיון, האבטחה וכל שאר השירותים, אבל לא משלמים את מלוא העלות כי אנחנו יכולים, כי אנחנו המדינה

אלון שוסטר:      נכון, מדובר בהרבה כסף, הכסף הרב הזה יושב על המעסיקים ועל הכלכלה שלנו וצריך לחלק את זה בצורה שונה, לאו דווקא מי שמייצר מעסיקים ולאו דווקא מי שמעסיק מילואימניקים, כאן אני עובר לצד השני ובזה אסיים, אנחנו נכנסים למציאות שבה הפרמטרים בחיים שלנו משתנים בכל מיני היבטים, נצטרך להתייחס בחרדת קודש למשרתים בקודש הביטחון הלאומי, ובפרט לתת להם תחושה שהם לא מפריעים למעסיקים והמעסיקים לא פראיירים, וכולנו צריכים לתמוך בכל מי שעוסק במלאכה החשובה הזו ויפה שעה אחת קודם, בוודאי במציאות החירום שהמשמעות שלה היא מאות מיליונים

ישראל אייכלר: תודה רבה חבר הכנסת אלון שוסטר

ישראל אייכלר:      אנחנו נפנה למשרד הביטחון, תת אלוף במילואים הושע פרידמן בן שלום

נועם דן: אני מצטערת אני רגע רוצה להיות משרד הביטחון של עצמי ושל החטופות והחטופים

נועם דן:      קוראים לי נועם דן, יש לי משפחה שמשרד הביטחון לא כל כך סייע לה וגם עכשיו אנחנו בתחושה מאוד מאוד קשה סביב זה, המשפחה שלי מורכבת משלושה אנשים ועוד 230 אנשים פחות או יותר, כולם חיים עדיין וכולם בשבי, אפילו להגיד בשבי זו טעות, הם לא שבויים הם חטופים

נועם דן:      אני רוצה להגיד משהו בשם משפחת דן קלדרון, עופר בן ה-53, ארז בן ה-12 וסהר בת ה-16 נמצאים אי שם במנהרות, אנחנו יודעים שהם לא נמצאים ביחד, אנחנו יודעים את זה כי יוכי שהשתחררה מהשבי בין ארבעת החטופות הראשונות שהשתחררו, סיפרה לנו שהייתה עם עופר שפצוע ברגל וגם סיפרה לנו שהוא לא נמצא עם הילדים שלו, את ארז ראינו רובינו בסרטונים נשלף על ידי איש חמאס, מחבל, אבל אני לא רוצה לדבר רק בשמם, מי יודע אם לא לעת הזו הגעתי למלכות כדי לדבר בשם המשפחות על גבי משפחות, שרידים של משפחות, שרידים של קהילות

נועם דן:      אני חושבת שזה עוצמתי מאוד להיכנס לדיון שמדבר על עובדים במילואים, על מילואים, על מדינה שיש בה צבא ושיש בה את צבא העם ויש בה אנשים שנקראים לדגל, לצידי יושבת נועם עידן שאח שלה צחי נחטף, בן הזוג של נועם נמצא במילואים מהתאריך ה-7 באוקטובר, מאותה שבת, אותו אסון, לקרוא לזה שבת שחורה זה להפוך את זה לסטיקר, זה לא סטיקר, אלו החיים שלנו כבר 45 ימים

נועם דן:      אנחנו חיים וגם החטופות והחטופים חיים ואנחנו מחויבות ומחויבים לעשות הכל כדי להביא אותם, אני לא יודעת איך יכול להיות שיש מישהי או מישהו בחדר הזה שלא עונד את הדסקית הארורה, או את הסרט הצהוב, או את הצמיד, או כל אחד מהדברים שתפקידם להזכיר לנו בכל רגע נתון, ולא רק לחברי הכנסת שאני כן רואה שהם עונדים משהו, אין לנו את האפשרות להתקדם הלאה מבלי להבין שלא יהיה הלאה, לא תהיה מדינה, לא יהיה חוסן

נועם דן:      חברת הכנסת דבי ביטון אמרה בתחילת דבריה שיש לה בקשה להחזיר אותם, אני לא בשלב הבקשות אני בשלב הדרישות, אם בוועדה אחרת מתקיים ברגע זה דיון שהוא בפני עצמו פיגוע, פיגוע תודעתי, פיגוע על עונש מוות למחבלים, אנחנו לא צריכים חקיקה, אנחנו יכולים גם היום להוציא עונשי מוות למחבלים, עצם העלאת הצעת החוק הזה היא חומר תבערה שמסכן באופן אישי ילדה בת 3

נועם דן:      אני לא באמת צריכה לנקוף ובכוונה לא הבאתי ילדים, לא הבאתי ילדות, כי הכי קל למכור את הכאב של משפחות צעירות, אני רוצה לדבר על משפחות שכרגע במטה המשפחות מתחוללת דרמה קורעת לב, בתוך המטה שלנו שיש מספר מסוים של משפחות, כ-369 משתתפים ומשתתפות, יש השתוללות של משפחות שמפחדות שאם נוציא את הילדים לא יהיה יותר קלף מיקוח, לא תהיה יותר אמפטיה, ואני נועם מתחייבת לכל אחד ואחת מאיתנו מהמשפחות, שהמשפחה שלי מונה כ-238 אנשים, אני בכוונה כל הזמן נעצרת כי אני לא יודעת כמה מתים עד עכשיו וכמה מתוכם מתים מאש כוחותינו בלי כוונה

נועם דן:      האפיק הצבאי הוא אפיק אבל הוא לא האפיק היחידי, אנחנו לא אומה של צבא, יש לנו צבא ויש לנו גם עוד אגפים ואנחנו נכשלים פעם אחר פעם עם ילדים, ילדות, נערים, נערות, גברים, זקנים, נשים נמצאים שם ואתם, כל האנשים שיושבים כאן, לא רק חברי הכנסת, אנחנו מדברים על מילואים כאילו יהיה טעם לעשות מילואים אם יהיה צבא, לא יכול להיות שאנחנו מנהלים שיחות על שיפוי וכל מיני מילים גדולות כאלו

נועם דן:      כשאת אמרת קודם חברת הכנסת דבי ביטון על החזית האזרחית, החזית האזרחית היא אנחנו, אני ובן זוגי ג'קי שנמצא לידי היום בבוקר הכנו סנדוויצ'ים, כריכים, בבית קפה בירושלים, עדיין יש לנו את הריח של הפטרוזיליה על הידיים, הייתי חייבת להחזיר לעצמי זיכרון של מה זה לעשות עבור אחרים ולא רק עבור עצמי, ועשינו את זה ואיחרתי לדיונים כי רציתי להגיד שהחזית האזרחית היא אנחנו והחזית האזרחית היא גם אתם ואנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו להתקדם הלאה בלי לזכור ולהזכיר לעצמנו כל הזמן, יש סכנה אמיתית שחברי וחברות הכנסת יפילו את העסקאות, יש סכנה אמיתית שלא נזכור שאתם עובדים עבורנו, עבור מי שכרגע ירדה לו הוראת הקבע עבור מס הכנסה וביטוח לאומי והם שבויים בעזה, הם יושבים שם בקור, במטחי הירי שלנו ואני מתחננת שאתם תציבו את זה לנגד עינכם כל הזמן, לא כהבטחה, לא כבקשה, אלא כדרישה עמוקה פנימה והחוצה, סליחה

ישראל אייכלר: יש עוד מישהי לידך, רצית לדבר?     

בן עזרא: כן, אני נועם עידן בן עזרא

בן עזרא:      אנחנו אחרי לילה קשה, רציתי להגיד שאתמול שלחנו עצומה ל-120 חברי הכנסת, אני רק אקריא את הסוף שלה ואנחנו נשמח לקבל היום את החתימות של כולם, מי שחתם תודה

בן עזרא:      התחייבתי בזו כי השבת החטופים עומדת בראש סדר העדיפויות של מדינת ישראל ולא ננוח עד אשר ישובו כל החטופים לישראל, זו הבקשה שלנו, תודה

בן עזרא:      בשעה 18:00 אנחנו נקריא מי חתם ומי לא חתם במסיבת עיתונאים

ישראל אייכלר: ברשותכם, תודה רבה ומצער מאוד וכל מילה שנאמר היא מיותרת כי מילים קטנות מידי כדי לבטא את הכאב של הדבר הזה

בן עזרא: רק מעשים, רק, כ-45 ימים שאנחנו לא ישנים, כל יום שעובר והתקשורת מוציאה כל מיני סוגים של שמועות, אנחנו בטרור פסיכולוגי, מבפנים ומבחוץ

ישראל אייכלר: תודה, אנחנו נעבור למשרד הביטחון לתת אלוף הושע פרידמן בן שלום ברשותכם

סילבן שלום: שלום לכולם, אני איש מילואים, אני מייצג פה את צה"ל שמתואם עם משרד הביטחון ועמדתנו היא שאנחנו בעד הנושא, ויש גם שיח שמתקיים עם משרד האוצר שאינני שותף לו, קודם כל זו השורה האחרונה של הדברים, אני מסכים פה עם כל מה שנאמר עד עכשיו, עכשיו זו לא בעיה להסכים עם זה, כולם צודקים, כולם רוצים, הבעיה היא אחר כך איך מצליחים ליישם את זה בהסכמה ולעשות את זה יחסית מהר ופשוט שאלו שני דברים שאנחנו לא טובים בהם כדי לתת פה אמון ותחושת תמיכה

סילבן שלום:      אני רואה את המעסיקים ואת המילואימניקים, אנחנו כבר הרבה שנים בסיפור הזה כמו שאופיר אמר, אני פעם הייתי קצין מילואים ראשי, עכשיו אני מחליף אותו, הוא בעזה כרגע

ישראל אייכלר: אצלי רשום שאתה קצין מילואים ראשי

סילבן שלום: אני הייתי, אני כבר לא, עכשיו יש שלושה

ישראל אייכלר: אז אתה מייצג את משרד הביטחון

סילבן שלום: ואת צה"ל

ישראל אייכלר: ומשרד הביטחון וצה"ל מתואמים בהצעה הזו?     

סילבן שלום: כן

נעמה לזימי: מה שנקרא הוא מראה לך עד כמה חשוב זה מילואים, תמיד צריך שיהיה מישהו במקום

קריאה: אז מי מתנגד בעצם?     

סילבן שלום: בואו רגע נסדר את זה, אני אומר שצריך לעשות וממליץ לעשות תהליך שיגיע להסכמות, שיצליח להתבודד מכל זירת המטענים של השלכות הרוחב, מאיפה בא הכסף, איך מאזנים ולא מטביעים את הספינה וכדומה

סילבן שלום:      אני רוצה לומר שבסוף כולנו באמת בתוך אונייה אחת בהקשר הזה, משום שכמו שאופיר אמר זה הולך להיות סיפור ארוך מאוד, אני לא זוכר מאז מלחמת יום הכיפורים כזה אירוע ארוך שדורש אורח נשימה ושלא יהיה מצב שבסופו של דבר המעסיקים לא ירצו להעסיק מילואימניקים משום שזה מטיל עליהם כמה שהם לא ציוניים, אני רוצה לומר שהמילואים זה מערך למעשה התנדבותי, אמנם על פי חוק אבל התנדבותי, כל התנדבות כלכלית היא היהלום שבכתר של צבא העם, היהלום שבכתר העם

סילבן שלום:      אני רק רוצה לומר דוגמה על מעסיקים כמה רכבי חברה אני ראיתי בשיחים של הצפון, זאת אומרת שהם רכבים של המעסיקים וגם כמובן רכבים פרטיים, אנשים הגיעו תוך חמש שעות גם לעוטף עזה וגם לצפון והכל מרכבים פרטיים, כי אין לנו מענה להכל ואנחנו רוצים להיות מדינה ציונית ואנחנו צריכים לשפר את ההוגנות שלנו ולייצר מציאות שההתנדבות הכלכלית תהיה יותר אפשרית

סילבן שלום:      מה שאני רוצה להגיד בשורה התחתונה זה שצריך לייצר עבודה, אני נדהם כשאני אומר את המילים האלו, עבודה מהירה ופשוטה עם רצון טוב להגיע להסכמה בדבר הזה עם כל המוקשים השונים והצודקים שנמצאים בדרך, תקדימים, השקפות רוחב, כסף וכל הטוב הזה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:      לפני שנפנה למשרד האוצר, אנחנו נפנה לנשיא התאחדות התעשיינים, ד"ר רון תומר, בבקשה

נועם דן: תודה רבה על הזמן שלכם, אנחנו נצא עכשיו, יש לנו עוד הרבה וועדות לעזור להם ולהגיד להם מה הדבר הראוי לעשות, אנחנו משאירות פה את התמונות של המשפחות שלנו ואת החברים שלנו, רק אני מבקשת שאתם לא תשאירו אותם, תודה

ישראל אייכלר: דוקטור רון תומר, נשיא התאחדות התעשיינים, בבקשה

רונן צור: תודה רבה כבוד היו"ר, המובן מאליו זה באמת מה שכולם אומרים פה, חברות הכנסת וחברי הכנסת, כמובן הנציגים האחרים, הרי זה ברור מאליו, אנחנו לא במדינה ענייה, אנחנו במדינה שיש לה תקציבים והיא לא צריכה לבוא ולשנורר מהמעסיקים מה שנדרש לשלם בכל דבר, אבל אני רציתי להדגיש פה כמה דברים מעבר למובן מאליו

רונן צור:      קודם כל מספרים, אנחנו מדברים בערך על כ-500 מיליארד שקלים בחודש לפי חשבון שלנו, שתבינו מדינת ישראל מסבסדת את הדלק שאולי ראוי שהמחירים לא יעלו באותו מחיר, אבל אם זה צריך לבוא מול זה, אם אנחנו מסבסדים דלק או מכסים עלות של אדם שמקריב מזמנו או מעסיק שמקריב את העובד שלו, מקריב חס וחלילה לא ברמה טרמינלית, אלא ברמה שנותן אותו ומשתף עם זה פעולה אז זה כמובן לכסות את זה

רונן צור:      עכשיו אני צריך להסביר כמה דברים, דבר ראשון מה העלויות שנגרמות למעסיק מעבר למילואים ואני אגיד עוד פעם, אנחנו תומכים במילואים, אנחנו נותנים גב לאנשי המילואים, רוב החברות שדיברתי איתן תומכות במשפחות ועושות עוד הרבה דברים מעבר שהן לא נדרשות, זה לא שאנחנו באים לדבר על השקל, אבל מה המשמעות שעובד יוצא למילואים? קודם כל אתה חסר במצבת העובדים, אתה צריך להשלים את החסר של העובדים האלו בשעות נוספות של עובדים אחרים ואני חייב להגיד גם שאפו לעובדים האחרים שלנו שיודעים ובאים ומתגייסים ותורמים שעות נוספות ומתרחקים מהבית, אבל זה עולה גם כסף

רונן צור:      העלות של אדם במילואים נמצאת גם אם נקבל שיפוי מלא עליה, מה שצריך להיות טריוויאלי, יש לעסקים עוד הרבה עלות בנושא הזה, כמובן שהם עסקים קטנים וחברות גדולות, בדקו לי על חברה גדולה במשק שלא אציין את שמה שמשלמת כ-2

רונן צור: 5 מיליון שקלים הוצאות סוציאליות בחודש בגין אנשי המילואים שלה, תבין כבוד היו"ר, אנחנו פתחנו חדר מצב בהתאחדות התעשיינים, אנחנו עוזרים לחברות שלנו לשחרר אנשים במצב בלתי מתוכנן ממילואים כי יש עובדים נחוצים, אני דרשתי מהחברות ואמרתי להם תגישו בקשות, אני אלחם על כל אחד להחזיר אותו אם הוא עובד נחוץ, תגישו רק לנחוצים באמת

רונן צור:      אני גאה להגיד שרק בתעשייה מ-60 אלף עובדים שהיום במילואים, יש פחות מ-1000 בקשות, זאת אומרת שהמעסיקים הבינו והם עושים את זה ממש מעט, אבל בסוף אם נושא שירות המילואים יהפוך להיות עול שלא נגמר גם לזה יש השפעה, אני רוצה את המעסיקים שבאים ודוחפים את המילואימניקים להיות במילואים ואני רוצה אותם שיעשו כמו שרובם עושים, מפנקים את המשפחות שלהם בזמן הזה, דואגים ושולחים למילואימניקים שלהם בחזית וזה על חשבונם, מבלי להתחשבן

רונן צור:      לא יכול להיות שמדינת ישראל שלנו תבוא ותגיד שאת זה אני מפילה עליכם, למה ככה? אני אומר למשרד האוצר, אנחנו לא מדינה ענייה, מדובר פה על כ-500 מיליארד שקלים שקל למצוא אותם, לא רוצה להגיד כמה עולה עלות שיגור של טיל חץ לאוויר או דבר אחר

רונן צור:      המילואימניקים שלנו הם החזית ואני לא רוצה להתבייש במדינה שלנו, אבל אם המדינה שלנו תשאיר אותנו היום בחזית הכלכלית לבד, במקום שבו היא זו שצריכה לכסות את ההוצאה, אני אתבייש בה, ואנחנו אומרים כולנו ביחד ננצח ובאמת ביחד ננצח, תודה

נעמה לזימי: ויש סעיף כזה ויש אפשרות מהירה, לא צריך תהליך

רונן צור: וכולם פה בעד וכל המגזר העסקי מאוחד מאחורי זה, והצבא ומשרד הביטחון מאוחד מאחורי זה, חברי הכנסת מאוחדים מאחורי זה וארגוני העובדים כמובן, גם ההסתדרות הכללית וגם ההסתדרות הלאומית מאחורי זה וכולנו רוצים לעשות רק את הטוב הזה שהוא דרך אגב לא צ'ופר לאף אחד, הוא רק כיסוי על נזק ישיר שנגרם

רונן צור:      כבוד היו"ר אני אגיד רק עוד דבר אחד, בסופו של יום אנחנו שנים רודפים אחרי האירוע הזה רק ששנים זה היה בכסף קטן ושכואב לך קצת איך אומרים אתה מסתדר

רונן צור:       אנחנו במגה אירוע פה והעסקים יקרסו, ונכון שאומרים שזכויות העובדים הן ראשונות, אבל אני לא רוצה להגיע למצב שהעסקים קורסים ועובדים צריכים עכשיו לבוא ולתבוע את הזכויות שלהם והמילואימניק בחזית

רונן צור:      עוד דבר אחד היו"ר, המילואימניק בחזית צריך לבוא ולדעת שגם אחרי 1-5 חודשים מי יודע כמה כשיחזור מהחזית, הם חוזרים למקום עבודה חזק ויציב שיודע לתמוך בהם, יודע לעלות להם שכר בהמשך ודברים נוספים, אנחנו פוגעים בחוסן האזרחי ובחוסן הכלכלי ובסוף הם יחזרו לשבר של כלכלה וזה הדבר האחרון שאנחנו רוצים ולכן יפה שעה אחת קודם, תודה על הדיון ואני באמת רק מבקש שמעבר לדיון הזה אנחנו נראה איך אנחנו מיישמים את זה סוף סוף כי דיונים יש יהיו פה הרבה, תודה

ישראל אייכלר: תודה לך, רק יש לי שאלה שאני וגם הצופים וגם אלו שנמצאים פה יבינו, אתם לא מדברים על ימים כתיקונם לפני המלחמה הזו שנראה שכל העולם יהיה בין לפני לאחרי, אבל כשאדם היה יוצא למילואים לבין 5-20 ימים אתם לא הרגשתם את זה כל כך, הטענה והתביעה שלכם ממשרד האוצר היא המצב שבו אנשים נמצאים בין חודש לשלושה חודשים?     

רונן צור: אז אני אדגיש, התביעה שלנו הייתה קיימת גם שנים אחורה וגם אז כמו שאמרנו זה היה בטפטופים ובטפטופים כמו שאתה יודע זה כואב אבל פחות, אני חושב שהתיקון צריך להיות תמיד, אני לא חושב שצריך להיות הבדל בין רגיעה למלחמה וכמו שהיו"ר מבין גם אם נסיים את המלחמה הזו בשלב מסוים, אף אחד לא מבטיח מה יהיה מעבר לפינה, אבל בוודאי ועל אחת כמה וכמה כשמדובר על בערך כ-250 אלף מילואימניקים שהם לא מקבלים את הסוציאליות שלהם, הם לא מקבלים את תוספת הרכב שלהם, ימי החופשה שלהם והכל נופל על המעסיק זה בסוף יפיל את המעסיק

חוה אתי עטייה: אבל חייבים להפריש על פי חוק

רונן צור: ברור

ישראל אייכלר: אני לא פתחתי דיון, אני רק אמרתי כדי שיהיה ברור על מה אנחנו מדברים

ישראל אייכלר: רון תומר: << יור >>      

רונן צור: נכון, אבל אני רק רוצה להגיד לחברת הכנסת אתי חוה עטייה

רונן צור:      אני אגיד עוד שתי מילים לסיום - - -     

ישראל אייכלר: לא אתה עברת את כל הזמנים האפשריים להגיד, אפילו חברי כנסת דברנים לא דיברו כל כך הרבה

רונן צור: אז אני מודה על הזמן, אבל גם החשב הכללי אמר בנייר שלו שהוא מפחד שעסקים יקרסו כתוצאה מזה ועכשיו זה חלק ממשרד האוצר, רק שזה לא החלק שמשלם אלא זה החלק שחושב

ישראל אייכלר: יש איתנו פה את חנוך דב מליבצקי חבר כנסת שהצטרף ויש לו מה לומר בעניין בבקשה

חנוך דב מילביצקי: קודם כל, אם אני מבין נכון יצאה הנחייה של החשב הכללי שכל מי שעובד עם המדינה אז המדינה כן משלמת את הדבר הזה

רונן צור: רק במיקור חוץ ובשמירה

חנוך דב מילביצקי: כן, אבל חברות כוח האדם וחברות האבטחה הספק המרכזי שלהם אם אני הבנתי נכון זו המדינה ולכן אתה דיברת כ-500 מיליארד, לדעתי אנחנו על פחות

רונן צור: לא לא, אני לא דיברתי רק על אבטחה, אני דיברתי על כל המשק, בתעשייה לבד הם כ-60 אלף עובדים, במסחר יש המונים

חנוך דב מילביצקי: אז אני אומר ברגע שהחשב הכללי נתן את ההנחיה שלו, אז לדעתי אנחנו מדברים על פער אפילו עוד יותר - - -      

אדם בלומנברג: זה על כ-30 אלף עובדים לכל היותר מתוך כ-300 אלף מגויסים משוק העבודה

חנוך דב מילביצקי: קודם כל אין כ-300 אלף - - -      

רונן צור: לא משנה המספר, אבל הוא איפשהו בין 200-300 אלף בוא נגיד

חנוך דב מילביצקי: תקשיבו אני לא נגדכם, את פשוט מפספסת את הפואנטה, אתם קופצים ותוקפים סתם ואני לא האדם שאתם צריכים לתקוף, ממש ממש לא

רונן צור: לא תוקפים, מתקנים

חנוך דב מילביצקי: חלק מהנייר שהחשב הכללי הוציא היה בגלל עבודה שאני עשיתי, אז אני לא האויב שלכם, להפך

חנוך דב מילביצקי:      מה שאני רוצה להסביר זה שאתה פה נתת מספרים של כלל המשק, אבל אם אנחנו מדברים בעצם בפועל זו בעצם עלות עוד יותר קטנה אחרי ההנחיה שהחשב הכללי הוציא ולכן זה רק מחזק את העובדה שצריך לבוא ולתקן את הדבר הזה, זה מצד אחד

חנוך דב מילביצקי:      מצד שני, אדוני היו"ר, מעבר לנושא המלחמה הוא בכלל המצב שבו מעסיק צריך לשלם מכיסו עלויות של חייל מילואים הוא בלתי נתפס, הוא לא צודק, הוא הזוי שהגענו איתו עד עכשיו וצריך לשנות אותו מעכשיו והלאה לתמיד, מעבר לנושא של המלחמה

רונן צור: דרך אגב בין אם הסכום היה מיליארד שקלים או 2 מיליארד שקלים אפילו הכסף לא משנה כי בסוף כמו שאמרתי לך מלביצקי אתה צודק, במהות זה לא נתפס

הגר יהב: ובמקרה הזה החוק נותן מענה

הגר יהב:          	הגר יהב, נשיאות המגזר העסקי

הגר יהב:      בשלושה שבועות האחרונים היינו פה בוועדה הזו ועשיתם תיקוני חקיקה וגם בוועדת הכספים ביצעו תיקוני חקיקה שהיו אמורים לתת מענה לכשל שהמדינה לא נערכה ולא נתנה מענה למצב לחימה כזה ארוך, לתת פיצויים ולתת מענה כי במשך שנים אנחנו מדברים על שאין נהלים ברורים במקרים כאלו כדי שלא נצטרך להגיע לפה לדיונים של שבועות ולתת מענה למעסיקים או לעובדים שצריכים לתת סיוע במקרה לחימה

הגר יהב:      במקרה הספציפי הזה חוק נותן מענה וגם כשהחוק נותן מענה עדיין אנחנו בשלושה וארבעה שבועות - - -      

חוה אתי עטייה: מכירה את זה, זה מוכר לנו שגם כשהחוק נותן מענה קשה ליישם את זה

הגר יהב: גם כשהחוק נותן מענה אנחנו עדיין דורכים במקום ולא מקבלים את המענה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:      לפני משרד האוצר אני רוצה לפנות לפנחס שיף

פנחס שינמן: תודה רבה אדוני, סך הכל נאמרו פה דברים תומכים בנושא הישיבה וכמובן שכל אחד מדבר מהבטן שלו ואני רוצה לומר שתי מילים לגבי ענף האבטחה בישראל שיש בו ייחודיות מסוימת לעומת ענפים אחרים במשק

פנחס שינמן:      אדוני היו"ר, מספרית, מענף האבטחה בלבד גויסו כ-20 אלף אנשים, 20 אלף זה מספר שהוא שובר שוויון לכל הדעות, ישנן חברות בודדות שמתוכן יצאו למילואים בין 1,400-1,500 אנשים, המספרים הם מטורפים לחלוטין

פנחס שינמן:      יש לזכור שהענף הזה הוא הכוח השלישי באבטחה במדינת ישראל, הוא בעצם מחליף את משטרת ישראל היכן שקצרה ידה להיות ואני אומר לך שבעקבות הגיוס המסיבי הזה שהסיבה לו היא פשוטה כולם יוצאי יחידות קרביות, כולם לוחמים, כל גופי התשתית במדינת ישראל, תחנות הכוח של חברת החשמל, מקורות, בזן, בתי הזיקוק, בתי החולים, מאות מקומות שאמורים להיות מאובטחים הם אינם מאובטחים מפני שאנחנו לא יכולים למלא את השורות בעובדים זרים או בכל מיני פטנטים שיכולים להשלים את היותם של אנשי האבטחה במילואים, מפני שכדי להיות איש אבטחה יש רגולציה במדינת ישראל, הרגולציה מכתיבה מי יגויס, איך הוא יגויס, איך הוא יוכשר וכן הלאה

ישראל אייכלר: זו לא הוועדה הזו לדון בה, אבל מה שאמרת עכשיו חמור, שיש מקומות שאמורים להיות מאובטחים ואינם

פנחס שינמן: חד משמעית, אני יכול לתת לך רק כדוגמה כדי לסבר את האוזן, תחנת הכוח רוטנברג בצפון שמייצרת כ-25% מאספקת החשמל של מדינת ישראל, מאובטחת כ-50% מכוח האבטחה

ישראל אייכלר: לא כדאי לפרט ולא כדאי לדבר על זה, אנחנו עוברים הלאה

פנחס שינמן: רק כדי לקצר, המתווה של משרד האוצר לא חל על חברות האבטחה וזו נקודה מז'ורית

ישראל אייכלר: איזה מתווה אמרת?     

פנחס שינמן: מתווה הפיצוי

ישראל אייכלר: למה הוא לא חל?     

קריאה: כי יש חברות שהן מעל ל-400 מיליון גם

ישראל אייכלר: רק בגלל שאין להם ירידה במחזור?     

קריאה: אין שום קשר בין פיצויים לעסקים שנפגעו לבין ימי מילואים

פנחס שינמן: לחברות האבטחה אין ירידה במחזורים

ישראל אייכלר: בסדר אבל היה פה משהו אחר קודם

קריאה: אבל פיני אין צורך לקשר בין חברות שנפגעות לבין חברי מילואים

נעה בן שבת: הנחיית החשב הכללי אומרת שבשביל שלא יהיו מכרזי הפסד צריך לשלם למעסיקים את הפיצוי ולא רק למעסיקים אלא לחברות שאיתן מתקשרים צריך לשלם - - -      

פנחס שינמן: אמת, למשרדי הממשלה בלבד

ישראל אייכלר: אלו אותם 30 אלף בלבד

קריאה: צריך לפצות ולהרחיב

ישראל אייכלר: רגע, אמרת שחברות האבטחה לא כלולות בהוראה הזו?     

נעה בן שבת: של החשב הכללי? אתה לא מתכוון לחשב הכללי, אתה מתכוון לפיצוי שניתן במסגרת הסיוע הכלכלי, זה לא נכון שאתה אומר שאין ירידה במחזור, בסדר אבל - - -     

דוד צור: עורך דין בכור, היועץ המשפטי של ארגון חברות האבטחה

דוד צור:      אני רוצה רגע לחדד, קודם כל אנחנו בדיון על סעיף 376 שחל רק בשעת חירום, הסעיף כולו עוסק בשעת חירום, לגבי הטיפול בשגרה בהחלט חשוב ואני מניח שנטפל בזה בהמשך, אבל כל הדיון כרגע הוא על המילואימניקים שגויסו בצווי 8, חשוב לזכור

דוד צור:      לגבי משרדי הממשלה, ביום ראשון השבוע יצאה הודעה להנחיה שמשפה את הקבלנים וספקי השירותים בתחומי השמירה, הניקיון וההסעדה על ההוצאה של הסוציאליות במילואים, זה נותן מענה אבל מענה חלקי מאוד, רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות וכל הסקטור הפרטי לא כפוף להנחיה הזו ואגב אני גם לא חושב שזה נכון שחברה פרטית תשפה את חברת האבטחה או את חברת הניקיון על ההוצאה הזו, זה לא נכון

רונן צור: כמו שהיא לא צריכה לשפות את המילואימניק שלה

ישראל אייכלר: אני עובר ברשותכם למשרד האוצר

יאיר לוי: אדוני היו"ר אפשר ברשותך להגיד כמה מילים לפני שאתה עובר למשרד האוצר ומשרדי הממשלה?     

ישראל אייכלר: כן, תגיד את השם

יאיר לוי: יאיר שלם, מנכ"ל ההסתדרות הלאומית, אנחנו היינו מהראשונים שפנו בפנייה הזו ואנחנו מבקשים שתתקבל פה ההחלטה בוועדה ללא דיחוי ולפיה מדינת ישראל תשפה מקומות עבודה בגין עלויות נלווה השכר לחיילי המילואים

יאיר לוי:      אני רוצה לחדד את הסעיף שכבודו הקריא בהתחלה, אני מזכיר ואני אומר שההחלטה צריכה להתקבל פה, לפני שהשרים יסכימו לזה, אישור של וועדת העבודה והרווחה, אם לא יהיה פה אישור אז שום דבר לא שווה, אני רואה שיש פה תמימות דעים מלאה בשולחן הזה לגבי הבקשה שלנו מלכתחילה, אני אומר תודה רבה לחברת הכנסת אתי עטייה שהצטרפה אלינו והובילה יחד איתנו את הנושא הזה וכמובן לישראל אייכלר ולחנוך שהיה אצלנו שבוע שעבר והשתתף בכנס חירום שהיה אצלנו של כל חברות האבטחה והשמירה

יאיר לוי:      תראו אנחנו נמצאים במלחמה ארוכה, הנטל הכלכלי על המעסיקים הוא גבוה מאוד ויבואו ויגידו מה אתה ארגון עובדים מייצג מעסיקים? רבותיי אם אין מעסיקים ואם אין מקומות עבודה אין עובדים, תבינו את זה, זה צו השעה של כולנו ואנחנו השמענו את הזעקה הזו גם שבוע שעבר בפני החשב הכללי במשרד האוצר יחד עם חנוך, ואני שמח מאוד שהוא נענה לשפות את חברות הקבלן ואנחנו מוקירים את ההחלטה הזו, רק אנחנו מבקשים שהנגזר העסקי גם יזכה לאותו שיפוי, אין סיבה שזה לא יקרה, ולכן אנחנו מצטרפים ומבקשים מהוועדה לעשות שימוש בסמכות בהתאם לחוק הביטוח הלאומי שבו נקבעו הוראות מיוחדות כפי שהקראת בהתחלה אדוני היו"ר, סעיף 376 נותן פתרון מלא לנושא הזה ואני חושב שיפה שעה אחת קודם, תודה רבה

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית רוצה להשיב לך

נעה בן שבת: אני רק רוצה להבהיר, נכנסו פה לוועדה סמכויות גם לגבי התגמול המיוחד, לא הוועדה שלנו מאשרת את התגמול המיוחד זה דבר שנאמר פה קודם וגם לגבי אותה סמכות שהזכרת, צריך להזכיר מה סדר הדברים

נעה בן שבת:      קודם כל שר הביטחון צריך להורות שהשירות הוא שירות חירום, לאחר מכן יש את שר העבודה ושר האוצר שהם צריכים להביא צו וזה מגיע לאישור הוועדה, אבל זה - - -     

יאיר לוי: גברתי אני לא משפטן, אבל אני קורא שחור על גבי לבן שזה צריך להתקבל קודם כל כאן, קודם כל בוועדת עבודה והרווחה

ישראל אייכלר: אז בואו נשמע מה אומר הביטוח הלאומי, נמצא איתנו בזום היועץ המשפטי רועי קרת מהביטוח הלאומי, רועי בבקשה, מה אומר הביטוח הלאומי בנידון? שמעת את הדיון?     

רועי ישראל קרת: כן שמעתי, אנחנו כמובן לא מתנגדים אבל חשוב להבהיר, כפי שהתחילה להבהיר היועצת המשפטית - - -      

ישראל אייכלר: לא מתנגדים זה לא מספיק לנו

רועי ישראל קרת: 	יש פה שאלה משפטית, הסמכות לפי סעיף 376 מחייבת הכרזה של שר הביטחון לפי סעיף 287 הכרזה שלמיטב ידיעתי לא נעשתה מעולם, לפחות לא ב-30 השנים האחרונות שאני עובד במוסד והקושי הוא שהכרזה כזו של שר הביטחון גוררת מידית חובה של משרד הביטחון לשלם מקדמות של תגמולי מילואים לכל חיילי המילואים שמשרתים באותו זמן נתון, צריך לדעת שזה הקושי עם הפרוצדורה המשפטית הזו ורק אחר כך מגיעים להתקנת תקנות שבהן צריכים להיות שותפים שר הרווחה ושר האוצר, נראה לי שלא זו הדרך היעילה, יש פה תהליך משפטי שהוא יותר סבוך מהדבר היותר פשוט שהוא רק תיקון סעיף 283 ולקבוע בו מה שאנחנו רוצים לקבוע

ישראל אייכלר: אתה אומר שאנחנו צריכים לשחרר את שר הביטחון מלהכריז על שעת חירום, לאפשר לשר העבודה ושר האוצר לאשר את זה ואנחנו כוועדה נאשר את זה וזה יספיק?     

רועי ישראל קרת: נכון, או כל פרוצדורה משפטית אחרת שתיבחר, הפרוצדורה הזו היא שמישהו חשב שאולי הדרך הפשוטה היא לא הדרך ללכת בה, הדרך היותר פשוטה בעיניי היא או לתקן את סעיף 283 בביטוח הלאומי - - -      

ישראל אייכלר: מבחינתכם הביטוח לאומי אתם מוכנים?     

רועי ישראל קרת: אנחנו מוכנים לביצוע של משהו שהוא פשוט ואנחנו יודעים לבצע אותו שהוא הגדלת הגמלה לכל העובדים השכירים במשק בשיעור שיוחלט עליו, אנחנו לא יכולים לעבור כ-500 אלף מילואימניקים, מעסיק מעסיק ולראות כל אחד כמה הוא שילם, זה משתנה בין המעסיקים, מה שצריך לעשות כמו שאמרתי זה או לתקן את סעיף 283 ולהגדיל את הגמלה באיזה שיעור שיוחלט או לעשות את מה שעשו לעצמאים לפני כ-10 שנים כמעט, הסכם לפי סעיף 9 שאדוני כבר מכיר מהחודש האחרון, אותו דבר, לקבוע שיעור אחיד שישולם לכל המעסיקים

ישראל אייכלר: אוקי, תודה רבה

רונן צור: אנחנו מציעים משהו יותר פשוט כמו בקורונה שזה כ-25% אחוזים תוספת על יום המילואים ואז לא צריך להסתבך עם כמה לכאן או לכאן, כי אמרנו שהממוצע הוא בין 22%-36% אז 25% תוספת יכול לתת את הפתרון

קריאה: זה בדיוק מה שהוא אמר, זו בדיוק ההגדלה שעשינו לעצמאים לפני כ-9 שנים

יאיר לוי: אני מציע שקודם ישלמו ואחרי זה יעשו שינויים בחוק, עם כמה שזה אבסורד, חברה אנחנו נמצאים בתקופה של מלחמה לא בתקופה רגילה

ענבל דורי: אני מטעם להב, ענבל פלמור

ענבל דורי:      ה-25% שהיו אז בזמנו הם באו לשפות על ההוצאות הקבועות כמו ארנונה, שכר דירה וכל ההוצאות - - -      

רונן צור: לא לא, מימי המילואים, זה לא קשור לזה, זה לא קשור למתווה הפיצויים של האוצר

ענבל דורי: אני לא מדברת על מתווה הפיצויים של האוצר, הוזכר פה לגביי 25% שניתן לעצמאים כמענק נוסף מעבר לתגמולי המילואים, אני אומרת שזה ניתן בזמנו על הוצאות קבועות, לא לקחו בחשבון את ההוצאות הפנסיוניות וכמובן אנחנו מצטרפים לדרישה של המעסיקים לפיצוי כך שתחול ביחס לעצמאים

ענבל דורי:      משנת 2017 יש חובת הפקדה פנסיונית גם לעצמאים ולכן הדרישה הזו שבאה כאן מצד המעסיקים אנחנו מבקשים להחיל אותה גם על העצמאים

דוד צור: אני מתנצל אבל מה שנאמר קודם לכן על ידי נציג הביטוח הלאומי הוא לא נכון, לא נדרש צו ספציפי של שר הביטחון, צווי 8 הם צווי חירום בעצם הגיוס בצווי 8 הגיוס הוא גיוס חירום

נעה בן שבת: לא נכון אז אני לא מסכימה איתך - - -     

ישראל אייכלר: אתה רואה לא היה לך כדאי להתחיל כי יש לנו יועצת משפטית שהיא אנציקלופדיה, היא אומרת והיא צודקת

נעה בן שבת: כתוב פה עניין שירות חירום לפרק זה, זה צריך להיות לעניין פרק זה

ישראל אייכלר: טוב אז נעבור, את הדיון המשפטי תעשו בינכם המשפטנים

אדם בלומנברג: אדוני היו"ר אם אפשר רק לשמוע את נציגות העובדים לפני שעוברים למשרד האוצר?     

ישראל אייכלר: קודם כל שמענו את נציגות העובדים אבל - - -      

אדם בלומנברג: שמעת נציגות שמדברת בשם המעסיקים, אני מבקש לדבר בשם העובדים להבין למה זה - - -      

יאיר לוי: לא לא לא סליחה, אני מבקש ואני חושב שבתקופה כזו אנחנו צריכים לשדר פה אחדות ולא תחרות

אדם בלומנברג: בסדר גמור, יש פה לארגון העובדים נציג, לא מדבר על המעסיקים, אני לא מדבר בשם המעסיקים, יש גם את הצד השני - - -      

יאיר לוי: אל תגיד שאני מדבר בשם המעסיקים כי בסופו של יום זה מתגלגל לעובדים וזה מה שחשוב - - -     

ישראל אייכלר: מרגע זה אף אחד לא מדבר

אדם בלומנברג: האמירות של האחדות נוגעות לליבי, אבל עם כל הכבוד כפי שאתה אמרת יש פה ארגון שמייצג את העובדים ועם כל הכבוד - - -      

ישראל אייכלר: אף אחד לא מדבר, אני לא רגיל לסגנון כזה בוועדה שלנו, משרד האוצר בבקשה

אריאל הבר: אריאל הבר, רכז ביטחון באגף תקציבים

אריאל הבר:      אני אגיד בקצרה המלחמה הנוכחית היא מצב חריג כמו שציינו פה כולם, נעשו מספר צעדים אני מזכיר אותם, גם בצד של העובדים וגם בצד המעסיקים, בצד של העובדים ניתנו תוספות לא קטנות למילואימניקים וגם בגלל ההבנה שמדובר במצב הוא חריג וגם בצד של המעסיקים יש את מתווה הפיצויים שהוזכר פה, מתווה הפיצויים בכוונת מכוון לא נכנסו לכל פרט במטרה לשמור את זה קל, פשוט ולא בירוקרטי וברור שזה לכאן או לכאן, יש כאלו שמפסידים ויש כאלו שמרוויחים

אריאל הבר:      עכשיו אנחנו מדברים על צד המעסיקים, הפנייה שהגיעה לוועדה כמובן הגיעה גם אלינו, הנושא נמצא בבחינה בין היתר עם השותפים שדיברו כאן קודם, עם משרד הביטחון ועם הביטוח הלאומי, אנחנו מבינים שיש פה לא מעט קשיים שצריכים לתת עליהם את הדעת, לא סיימנו את הבחינה הזו ולכן אין פה עדיין פתרון, אבל הדבר הזה הוא לגמרי בבחינה אינטנסיבית במשרד האוצר

ישראל אייכלר: אם אנחנו נציע לכם פתרון? ביקשתי מהיועצת המשפטית שתנסח משהו שתאפשר לך לעשות את זה, אתם כמשרד האוצר, מבינים את הצורך בשיפוי המעסיקים?      

אריאל הבר: אז זה גם דבר שנבחן, הצורך ואילו בדיוק מעסיקים, מה הקשר בין הנושא שאנחנו מדברים בו עכשיו למתווה הפיצויים שקיים כי הוא נותן מענה, גם אם מענה חלקי אבל נותן מענה, אלו חלק מהדברים שנבחנים אבל לא רק משפטית

ישראל אייכלר: אתה היית פה ושמעת שגם עסק שלא מפסיד כ-25% מגיע לו שיפוי על המילואימניק?     

רונן צור: אין שום קשר בין הפסד למילואימניקים

ישראל אייכלר: אתה עוזר לי?     

רונן צור: סליחה

ישראל אייכלר: אז בבקשה אנחנו ננסח הצעה ואתם תעבירו את זה למשרד האוצר ולמשרד העבודה, אני רוצה לשמוע גם מה אומר משרד העבודה

אלון שוסטר: אני רוצה להבין, משרד האוצר האם יש הסכמה או האם אתם מוכנים עם כוכבית משפתולוגית כזו או אחרת שזה לא מחייב? אבל נראה לי שההיגיון שבבסיס התביעה הזו, יש לי כאן הצעת חוק כמו שאמרתי, הוא פשוט ולגיטימי, בתור מי שאחראים על הקופה הציבורית של כולנו, אבל אין לנו כסף, אבא ואמא לא יודעים לשלם, אבל אפשר, דבר ראשון להגיד התביעה היא מוצדקת נקודה, אני לא מצליח להבין מה יש לבדוק? לבדוק את היכולת אני מבין, לגיטימי

ישראל אייכלר: לא גם את הדרך הם צריכים לבדוק כי שמענו פה בין 3-4 הצעות שאחת סותרת את השנייה, לכן אני ביקשתי שהיועצת המשפטית שלנו, נועה בן שבת תגבש סעיף שיאפשר למדינה, למשרד האוצר, למשרד העבודה ולביטוח הלאומי לשפות את המעסיקים על התשלומים הנוספים שהם משלמים למילואימניקים והיום זה לא מכוסה ואת זה נציב כדרישה של וועדת העבודה והרווחה ואז כששר האוצר ושר העבודה יחתמו, באם אין צורך ששר הביטחון יחתום - - -     

נעה בן שבת: יכול להיות שאפילו לא צריך, אם הבנתי נכון את ההצעה של היועץ המשפטי של הביטוח הלאומי הוא אמר תתקנו את החוק כך שמידית תהיה חובה לשלם אולי כהוראת חודש, אולי כהוראת שעה, אבל בלי כל הפרוצדורה

ישראל אייכלר: איך שיתגבש, אז אנחנו נגבש דבר כזה

רונן צור: כל הכבוד אדוני ורק מילה אחת האוצר כבר חצי שנה אומר לנו שהוא חושב על דרך, ולכן הדרך שלך היא פרקטית ומידית ועל כך אני רוצה להגיד תודה 

מירב בן ארי: סליחה אדוני היו"ר רק שאלה, האם זה ייתן פתרון גם למוסדות ללא כוונות רווח? לעמותות? לארוגני חברה אזרחית?     

ישראל אייכלר: אתם גם מפרישים?     

מירב בן ארי: מהשכר

ישראל אייכלר: חוץ מהשכר שכבר דיברנו, אבל אתם גם מפרישים לעובדים שלכם לא?     

מירב בן ארי: כן, ברור

ישראל אייכלר: אז את ההפרשות האלו יצטרכו לתת גם לכם, וודאי מה השאלה

מירב בן ארי: הבעיה העיקרית היא מס שכר אצלנו, כי במתווה זה לא - - -      

ישראל אייכלר: מס שכר דיברנו, גם בישיבה שהיית וגם היום, אבל אני עדיין לא רואה שהאוצר בכלל מקשיב לרעיון הזה, למרות שאני רואה שהוא מוצדק, אבל עכשיו אנחנו בנושא אחר, אנחנו בנושא ההפרשות שאתה מפריש לעובדים שיוצאים למילואים, אז גם את המוסדות ללא כוונת רווח צריכים להכניס, צודק

נעה בן שבת: כן, כל מעסיק, כל מי שהוא מעסיק

ישראל אייכלר: טוב אז אני יכול לסכם את הדיון

אדם בלומנברג: אדוני היו"ר אני כן אשמח שתהיה גם נציגות של העובדים

ישראל אייכלר: אם זו הנציגות של העובדים אז אני לא רוצה, אנשים פה בוועדה לא מדברים בחוצפה, מדברים בדרך ארץ ובכבוד

אדם בלומנברג: אדוני היו"ר לא ניתנה לי פה זכות הדיבור, אני כן מבקש לקבל שתי דקות בשביל גם לתאר בשם איגוד עובדי השמירה והניקיון את המצוקה הספציפית של עובדי הקבלן בענפים האלו ואת ההשלכות של מכרזי הפסד על עלויות השכר לעובדים

ישראל אייכלר: אז תחכה רגע, אני רוצה את משרד העבודה בבקשה

מאיר דוד: בוקר טוב אדוני, מאיר דוד ממשרד העבודה, כפי שאמר חברי ממשרד האוצר הנושא הזה נבחן ביחד עכשיו עם משרד האוצר, עם משרד הביטחון והביטוח הלאומי, איך כן נמצא את הדרך הנכונה לשפות את המעסיקים בעת הזו על אובדן ההכנסות הסוציאליות

חנוך דב מילביצקי: תקשיבו חברה אני חייב להגיד לכם משהו, אנחנו משתדלים מאוד לעשות דברים בשיתוף פעולה, בלהבין ולא ללכת באופן חד צדדי, אבל הסיפור פה צריך להגיע לסוף, אם אתם תוך ימים בודדים לא תחזרו אלינו ותסבירו לנו איך אתם עושים את זה, אז אנחנו נחוקק בעצמנו, זה בדיוק מה שיקרה כי יש פה מצב לא נורמלי שכולם פה יושבים ורוצים שאנשים פרטיים יממנו מכיסם הוצאות מילואים, זה לא יכול להיות ואני מבקש שתעבירו את זה הלאה

חנוך דב מילביצקי:      אני דיברתי עם אלי, אמרתי לו את זה בצורה מאוד ברורה, אני אומר את זה גם לכם, תבואו עם פתרון, לא לחשוב איך, צריך לעשות, תבואו ותגידו לנו איך ובבקשה בעתיד הקרוב מאוד ותוך מספר ימים

רונן צור: ורטרואקטיבית מהתאריך ה-7 באוקטובר בבקשה

ישראל אייכלר: עכשיו אני רוצה את נציג ההסתדרות, תגיד בבקשה שם ותפקיד

אדם בלומנברג: אדם בלומנברג, סמנכ"ל כלכלה ומדיניות בהסתדרות ומנכ"ל האגף לאיגוד מקצועי, אני מדבר פה גם בשם איגוד עובדי השמירה, הניקיון והסיעוד, יו"ר האיגוד מר יוסי ברבי

אדם בלומנברג:      אני רק רוצה לציין את הסוגיה הספציפית של התקשרויות בחברות קבלן, אנחנו עם החוק להגברת האכיפה של דיני העבודה משנת 2011 שבעצם מטרתו הייתה למנוע מכרזי הפסד שבסופו של דבר היו מתגלגלות על עובדי הקבלן הוצאות עודפות מכיוון ששולי הרווח מאוד מאוד נמוכים, בהיקפי גיוס כאלו רחבים, בעיקר בענף השמירה אין אפשרות לספוג את ההפרשות הסוציאליות והחשש הכבד שלנו שזה בעצם מתגלגל בחזרה על העובדים

אדם בלומנברג:      צריך לציין שבתקנות ערך שעה שהעברנו פה לפני מספר חודשים קבעו שאחריות מזמין השירות ולא אחריות חברת הקבלן היא לשלם את ההפרשות לגמל, רק שאנחנו במהלך הכניסה של החוק לתוקף דחינו את הכניסה ל-1 לינואר 2024 ולכן זה נמצא על חברות השמירה שצריכות לשלם סדר גודל של 20% מגויסים על כ-20% מעלות השכר, מדובר על בין 4%-5% שזה שווה ערך לתקורה שלהם אפילו יותר, והמשמעות של הדבר הזה שאם לא יינתן שיפוי או דרך מזמיני השירות כמו שניתן בהוראת החשב הכללי או דרך שיפוי של המדינה, בסוף יש סיכון רחב שזה יתגלגל על העובד

ישראל אייכלר: תודה רבה

יאיר לוי: אני רק רואה שגם אתה מייצג מעסיקים וזה בסדר מבחינתי

רוית גרוס: אני רוית גרוס, מנכ"לית התאחדות המלאכה והתעשייה, אנחנו מייצגים עסקים קטנים ורציתי לתת את הנתונים שלנו כעסקים קטנים בסיפור הזה, אני רוצה להגיד ששם המשחק פה זה בעצם תזרים מזומנים וזה דבר שבעסקים הקטנים הוא מאוד חסר, נוצר מצב שבעצם הרבה מאוד מהעובדים שלנו גויסו, אנחנו צריכים לשלם להם את המשכורות ועד שנקבל את השיפוי של ביטוח לאומי על המשכורות שלהם, אני לא מדברת על על ההפרשות אלא על המשכורת שלהם, זה ייקח זמן

רוית גרוס:      בנוסף לזה, יש את ההפרשות שאנחנו מדברים עליהן היום שכרגע אנחנו לא משלמים עליהן, בנוסף לזה בעל עסק שהעובד שלא לא נמצא הוא צריך להביא עובד חדש, הוא צריך לשלם לאותו עובד חדש וזה לא עובד שעובד באותה תפוקה של עובד ישן, או לשלם שעות נוספות, הדבר הזה מבחינת תזרים מזומנים מאוד מכביד על העסקים הקטנים ולכן מבחינתנו זה שם המשחק כאן, אנחנו צריכים כמה שיותר מהר שתעזרו לעסקים האלו, תודה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:      אני מסכם את הדיון וועדת העבודה והרווחה קיימה דיון בנושא שיפוי המעסיקים וזכויות החיילים ומשרתי המילואים, הוועדה קוראת למשרדי הביטחון, העבודה והאוצר למצוא את הדרך המהירה והמיידית לפעול כדי להבטיח את שיפוי המעסיקים על ההפרשות שהם מפרישים למשרתי המילואים

ישראל אייכלר:      במקביל, בכוונתנו להגיש הצעת חוק שתציע פתרון מידיי לנושא למקרה והממשלה תתמהמה ולא תציע פתרון בעצמה, תודה רבה

חנוך דב מילביצקי: אדוני היו"ר בבקשה תגיד תוך כמה זמן

חוה אתי עטייה: תוכל לתחום את זה בזמן? מהירה, עוד שבוע? שבועיים? חודש?     

ישראל אייכלר: לא לא, כמה ימים

ישראל אייכלר:      לבקשת חברי הכנסת אני מוסיף את הקביעה שכל מה שאמרתי מיועד ל-15 ימים, תוך 15 ימים אנחנו רוצים לראות תוצאת ממשלה, תודה רבה הישיבה הזו נעולה