ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 164, 2023-11-06 00:00

שמחה רוטמן: צוהריים טובים, אנחנו בנושא בהצעת חוק הירושה (הוראת שעה – חרבות ברזל), אנחנו ברביזיה להתייחסות לניסוח

שמחה רוטמן:  כפי שצפינו, מאחר שהנוסח בגדול כבר הוסכם והוצבע, אבל מאחר שבמהלך הניסוח נתקלו בכמה בעיות, לצורך כך הגשתי את הרביזיה, ולכן השאלה הראשונה היא מי בעד הרביזיה, ירים את ידו

שמחה רוטמן:  מי נגד? מי נמנע?     

שמחה רוטמן: בעד הרביזיה – 1 

שמחה רוטמן: נמנעים – אין  

שמחה רוטמן: הרביזיה התקבלה ואנחנו חוזרים לחוק

שמחה רוטמן:  גברתי היועצת המשפטית לוועדה, האם את רוצה להציג במה נתקלנו במהלך עבודות הניסוח?     

נעמה מנחמי:  קודם כול, לפניכם הנוסח שיש בכוונת הוועדה להניח במליאה להצבעה

נעמה מנחמי:  אנחנו כן רוצים להדגיש כמה דברים שעלו

נעמה מנחמי:  לא היה לנו ברור מה החליטה הוועדה לגבי בני משפחה שלא כולם מתו בפעולות האיבה, אבל כן מתו בתקופה האמורה, ב-7 וב-8

שמחה רוטמן: אני אחדד ברשותך

שמחה רוטמן:  הסוגיה שהטרידה, שהביאה אותנו להצעת החוק הזאת, שאנחנו רוצים למנוע ולחסוך את תהליך ההוכחות שיעסוק בשאלה מתי בדיוק נפטר אדם במהלך אותם שני ימים נוראיים, ה-7 וה-8 באוקטובר

שמחה רוטמן:       להבנת הממשלה שהציעה את הצעת החוק, ואני מסכים עם הרציונל הזה מאוד, זה הליך שנזקו רב על תועלתו, וכדאי להימנע ממנו

שמחה רוטמן:  ולכן נקבעה חזקה בחוק, חזקה חלוטה שלא נתונה לדיון ולא נתונה לפתיחה, שאומרת שאנשים שמתו בפעולות האיבה או פעולות המלחמה ב-7 וב-8, יראו אותם כשניים שמתו כאחד

שמחה רוטמן:      כבר בדיון הקודם עלה הנושא שלמעשה אותו רציונל קיים באופן זהה, כאשר אדם נפטר מנסיבות אחרות באותה תקופה, מתאונת דרכים או בבית חולים או מכל סיבה אחרת, והשני נפטר בפעולות איבה או בפעולות מלחמה

שמחה רוטמן:  עדיין אותו רציונל שאנחנו לא רוצים תהליך ראייתי ותהליך שעלול לפתוח הרבה מאוד פצעים שכולנו לא מעוניינים בהם, בנוגע לשאלה באיזה שעה בדיוק אירע מקרה המוות ב-7 וב-8 – אותו רציונל קיים גם כאשר אחד או יותר נפטרו באותה תקופה מסיבות אחרות, ובלבד שאחד מהמורישים נפטר באירועי המלחמה או פעולות האיבה

שמחה רוטמן:      ולכן הניסוח פה, חשבתי שצריך להכניס את זה כבר בסעיף 9א, כלומר, להגדיר את זה כבר בהגדרה הבסיסית, לא עוד קביעה שיפוטית, אלא אמירה ש"מתו בני משפחה ואחד או יותר מהם מת בפעולות האיבה או בפעולות המלחמה בתקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד, 7 באוקטובר 2023, עד יום כ"ג בתשרי התשפ"ד, 8 באוקטובר 2023, יראו אותם כמי שלא ניתן לקבוע מי מהם מת תחילה לפי סעיף 9"

שמחה רוטמן:  ואז הסעיף הזה חל גם כאשר לא כל בני המשפחה האמורים נפטרו בפעולות האיבה, אלא די בכך שאחד או יותר מהם

שמחה רוטמן:  זה לעניין סעיף 9א

נעמה מנחמי: הנושא הנוסף שהטריד אותנו הוא מצב שבו אנחנו לא יודעים מתי נפטר אדם

נעמה מנחמי:  כלומר, אנחנו יודעים שבני המשפחה נפטרו ב-7 או ב-8 באוקטובר, ואנחנו יודעים שאדם נרצח, מת, אבל אנחנו לא יודעים מה התאריך

נעמה מנחמי:  כלומר, אם אנחנו יודעים שזה ב-7 וב-8, אז הוא נכנס לסעיף, אם אנחנו יודעים שזה אחרי הוא לא נכנס בסעיף

טלי גוטליב: אי-אפשר לעשות שנראה אותו כמי שנפטר ב-7 או ב-8 באוקטובר?     

שמחה רוטמן: זו בדיוק ההצעה, רק שאנחנו דנים בדיוק מה המנגנון

נעמה מנחמי: בדיוק בגלל זה התכנסנו, ממש על הנושא הזה

שמחה רוטמן: זו הסיבה העיקרית

שמחה רוטמן:  החלק הראשון זה עניין ניסוחי, בשבילו לא היינו מתכנסים במיוחד, רק אם כבר הגענו, דיברנו עליו

נעמה מנחמי: הנוסח שהצענו לנושא הוא "על אף האמור בסעיף 9א, הרשם לענייני ירושה או בית המשפט, לפי העניין, רשאי לנקוט פעולות, כמפורט בסעיף קטן (ב) גם לגבי עיזבון של בני משפחה שמתו בפעולות האיבה או בפעולות המלחמה, שאחד מהם מת בתקופה האמורה בסעיף קטן (א) ולא ידוע אם האחר מת באותה תקופה"

טלי גוטליב: לא

טלי גוטליב:  זה מסורבל

נעמה מנחמי: מול העיניים יותר קל לקרוא את זה

נעמה מנחמי:      אפשרות אחרת זה "ויש יסוד להניח שגם האחר מת באותה תקופה"

נעמה מנחמי:  ואפשרות שלישית יכולה להיות "אלא אם כן ידוע שהיה בחיים לאחר מכן", כלומר לאחר התקופה של ה-7 וה-8

שמחה רוטמן: אני לא יודע אם "יסוד סביר להניח"

שמחה רוטמן:  אני רוצה להסביר את התרחיש

שמחה רוטמן:  שוב, אנחנו מדברים עליו בעדינות הראויה, וצריך - - -     

טלי גוטליב: הפעם זה לטובת העניין, זה להקל על משפחות הנופלים

שמחה רוטמן: בדיוק

שמחה רוטמן:  הסיטואציה שאנחנו מדברים עליה, שיכול להיות שאנחנו יודעים בוודאות שאחד מבני המשפחה נרצח בפעולות האיבה ב-7 בחודש, ולעומת זאת אחד אחר נחטף או שגופתו נחטפה, ואנחנו לא יודעים, אנחנו עד היום לא יודעים, ויכול להיות כשישוחרר בעזרת השם חי, אבל אם לא ישוחרר חי, לא נדע מתי הוא מת

שמחה רוטמן:  ואז נשאלת השאלה האם אנחנו נגיד שהם נחשבים שניים שמתו כאחד, או שבגלל שתעודת הפטירה של אותו אדם שיימצא בשלב יותר מאוחר, ולא יהיה כתוב עליה 7 או 8, כמו על תעודות הפטירה שהוצאו לאותם אנשים שנרצחו באירועי תחילת המלחמה, אז זה לא ייחשב שניים שמתו כאחד, וזה מאוד בעייתי

שמחה רוטמן:      מקרה שהוא clear cut, הוא ברור לחלוטין, נניח שאנחנו יודעים שהוא היה בחיים ביום ה-9, אנחנו יודעים את זה בוודאות, סרטון, צילום לוויין, לא משנה מה, אנחנו יודעים שהוא היה בחיים ואנחנו יודעים שהוא נפטר מאוחר יותר, אז ההסדר לא חל עליו

שמחה רוטמן:  זה ברור שאם ידוע שהוא היה בחיים ב-24:00 בלילה שבין 8 בחודש ל-9 בחודש, החוק לא חל עליו

שמחה רוטמן:  זה ברור

שמחה רוטמן:  עכשיו נשאלת השאלה האם כדי להוציא אדם מתחולת החוק צריך לדעת בוודאות שהוא היה בחיים ב-9 או שאנחנו אומרים שאם אנחנו לא יודעים או שאנחנו יודעים בדרך אחרת שהוא היה בחיים ב-9 או כל זמן שאנחנו לא יודעים מתי הוא מת - - -     

טלי גוטליב: כי זה חזקה הפוכה

שמחה רוטמן: אני חושב שהמבנה הנכון יותר הוא שאם אנחנו לא יודעים שהוא היה בחיים ב-9, אז החוק חל עליו

נעמה מנחמי: כלומר, האפשרות השלישית, "אלא אם כן ידוע שהיה בחיים לאחר מכן"

שמחה רוטמן: "אלא אם כן ידוע"

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה להיכנס לפרטים, יש כל מיני דרכים לדעת שבן אדם היה בחיים ב-9, אבל לא נפרט

שמחה רוטמן:  אנחנו סומכים על מי שיעסוק בנושא הזה

שמחה רוטמן:  ולכן אני חושב שהניסוח הזה - - -     

טלי גוטליב: תקרא עוד פעם

נעמה מנחמי: "על אף האמור בסעיף 9א, הרשם לענייני ירושה או בית המשפט, לפי העניין, רשאי לנקוט פעולות, כמפורט בסעיף קטן (ב) גם לגבי עיזבון של בני משפחה שמתו בפעולות האיבה או בפעולות המלחמה, שאחד מהם מת בתקופה האמורה בסעיף קטן (א)" – כלומר 7 או 8 – "אלא אם כן ידוע" - - -     

שמחה רוטמן: החלק הראשון בעיניי הוא יותר בעייתי לצורך העניין, כי פה אנחנו באים ואומרים שאנחנו צריכים שלפחות אחד כן נדע שהוא מת בתקופה

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שזה הדבר הנכון

שמחה רוטמן:  אני גם לא מבין כל כך מה זה "רשאי", כי כל הרציונל פה זה השאלה אם אנחנו רואים אותם כמתו או לא רואים אותם כמתו ב-7 וב-8

שמחה רוטמן:  אחרי שאנחנו רואים זה משליך על סמכויות הרשם

נעמה מנחמי: לגבי ה"רשאי" בסעיף קטן (ב) יש שתי אופציות, זה סמכויות הרשם, ויש שתיים, או לאשר בקשה שמוסכמת - - -     

שמחה רוטמן: אני לא מדבר על זה

שמחה רוטמן:  אני מדבר על סעיף קטן (ג)

שמחה רוטמן:  לדעתי סעיף קטן (ג) צריך לומר כך - - -     

נעמה מנחמי: - - - הוראות החוק המקורי, וההסדר של החוק המקורי, אפשר להפעיל את ההסדר המיוחד גם בנסיבות

שמחה רוטמן: אז השאלה היא מה זה אפשר "להפעיל את ההסדר המיוחד"

שמחה רוטמן:  אני אומר: " על אף האמור בסעיף 9א, יראו בני משפחה שמתו בפעולות האיבה או בפעולות המלחמה, לעניין חוק זה, כמי שלא ניתן לקבוע מי מהם מת תחילה, אלא אם כן ידוע לגבי אחד מהם שהיה בחיים ביום ה-9"

נעמה מנחמי: "שהיה בחיים לאחר התקופה האמורה"

תמר קלהורה: זאת אומרת, מה שאדוני אומר שאנחנו נראה גם בקבוצה הזאת כאילו הם מתו ב-7 או ב-8?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  לעניין חוק זה

טלי גוטליב: לגבי חטופים לדוגמה

שמחה רוטמן: אנחנו צריכים להיות ברורים לטובת הפרוטוקול ולטובת הרשם שיפרש אחר כך את החוק ואת כוונת המחוקק

שמחה רוטמן:  בואו לא נדבר על החטופים, בעזרת השם כל החטופים יחזרו לביתם שלמים ובריאים בעזרת השם

שמחה רוטמן:  אם מחר בבוקר מאתרים שתי גופות באזור עוטף עזה, לא חטופים, מאתרים עכשיו שתי גופות חדשות ולא יודעים מתי הם נפטרו, אני לא יודע מתי הוציאו להם את תעודת הפטירה, אני לא יודע מה יעשו במכון הפתולוגי או במתקן בשורה, אבל אם לא יודעים בכל דרך שבה יודעים שהם היו בחיים ביום ה-9, נראה אותם לעניין חוק זה כאילו הם נפטרו ב-7 או ב-8, גם אם בתעודת הפטירה שלהם יהיה כתוב יום מציאת הגופה

שמחה רוטמן:  אם ימצאו עכשיו חלילה וחס שני קרובי משפחה, גם אם אני לא יודע לגבי אף אחד מהם בוודאות

שמחה רוטמן:  כמו שזה מנוסח כרגע, הייתי חייב לדעת לגבי אחד מהם שהוא מת בתאריך הזה

שמחה רוטמן:  אני אומר: אם אני לא יודע לגבי שניהם, אז שניהם יראו אותם כב-7 וב-8

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, כל זמן שאני לא יודע שאחד מהם היה בחיים ביום ה-9

שמחה רוטמן:  אתם מבינים את הכוונה?     

איגי פז: מה שאתה מציע פה הוא עם תחולה מאוד מאוד רחבה

איגי פז:  זאת אומרת, גם אם חלילה יהיה אירוע אחר שלא נדע - - -     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אם יהיה אירוע אחר, תדע שהבן אדם הזה היה חי ב-9

שמחה רוטמן:  אם יהיה חס ושלום חס וחלילה אירוע עכשיו, אתה יודע שכל מי שמעורב בו בהגדרה היה חי ב-9

איגי פז: צריך אולי לנסח את זה כך שזה באמת מוגדר לאירועי ה-7 וה-8

שמחה רוטמן: זה בדיוק העניין

שמחה רוטמן:  אתה אומר שאם אני יודע שבן אדם היה חי בשעה 24:01 ב-9, ולא משנה איך אני יודע את זה, יכול להיות שאני יודע כי הוא נקלט במצלמת אבטחה, ויכול להיות שאני יודע את זה לפי מצב מציאת הגופה, זה לא משנה

שמחה רוטמן:  אני יכול לדעת בכל דרך שהיא שהוא היה בחיים ביום ה-9, אז הוא היה בחיים, אז החוק לא חל עליו

שמחה רוטמן:  אם אני לא יודע שהוא היה בחיים, אז החוק יחול עליו, גם אם זה שניהם

רוני נויבואר: כלומר, אם הנוסח כרגע אומר שלצורך החלת ההסדר די שיהיה בן אדם אחד שנהרג ב-7 או ב-8, ואדם אחר לא נודע, עכשיו אדוני אומר - - -     

שמחה רוטמן: שגם שניהם לא נודעים

רוני נויבואר: זה רלוונטי לשני אנשים שהם נעדרים כרגע

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  זה רלוונטי לשני אנשים שהם נעדרים כרגע, אלא אם כן יגלו בוודאות שאחד מהם היה בחיים אחר כך

נעמה מנחמי: רק נבהיר לפרוטוקול שהכוונה היא שיחול עליהם סעיף (ב)

שמחה רוטמן: יחולו עליהם הוראות סעיף קטן (ב)

שמחה רוטמן:  לא, יחולו עליהם הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב)

רוני נויבואר: אנחנו חיים טוב כרשמים עם סעיף קטן (ג) ככתבו וכלשונו, אבל מה שאדוני מוסיף לנו, שלא רק ההסדר האופרטיבי, אלא תהיה חזקה ניתנת לסתירה לגבי אותם האנשים הספציפיים האלה

שמחה רוטמן: לא חזקה ניתנת לסתירה

נעמה מנחמי: אם ידוע

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אבל זה לא חזקה ניתנת לסתירה - - -     

נעמה מנחמי: אם לא ידוע

רוני נויבואר: מרגע שאדוני אמר - - -     

שמחה רוטמן: תהיי איתי

שמחה רוטמן:  חזקה ניתנת לסתירה שבן אדם היה בחיים ב-9, לכאורה גם בסעיף קטן (א), אם אני יודע בוודאות שאדם מת ב-9, אז החוק לא חל עליו

שמחה רוטמן:  זה לא חזקה ניתנת לסתירה

שמחה רוטמן:  אבל אם אני לא יודע בוודאות שבן אדם היה חי ביום ה-9 לחודש, אז אני לא יכול לסתור את הראיה ולהגיד שהוא מת יום קודם, הוא מת יום אחר כך

שמחה רוטמן:  אני לא פותח את זה

שמחה רוטמן:  זה לא הופך את החזקה של החוק לחזקה הניתנת לסתירה

רוני נויבואר: לא

רוני נויבואר:  החזקה המקורית איננה ניתנת לסתירה

שמחה רוטמן: גם החזקה הזאת לא ניתנת לסתירה

רוני נויבואר: חזקה זאת אומרת שאם אנחנו איננו יודעים מה קרה לאדם ב-9, באין ראיות לסתור אנחנו מניחים שאדם נפטר

שמחה רוטמן: ב-7 או ב-8

שמחה רוטמן:  אם הוא נפטר

רוני נויבואר: זה לא סעיף קטן (א), זה משהו אחר

רוני נויבואר:  מה המשמעות? הרי יש אינדיקציות

רוני נויבואר:  יש אינדיקציות בדבר היותו של אדם בחיים, כן או לא

רוני נויבואר:  חלקן לא נדע עליהן, וגם המשפחות אולי לא בהכרח ידעו

רוני נויבואר:  אבל אם מישהו מביא ראיות בפני הרשם, שהוא בא ואומר: אני יודע שהוא - - -     

שמחה רוטמן: שהוא היה בחיים ב-9, הוא לא נכנס לתחולת הסעיף, אבל הוא גם לא נכנס לתחולת סעיף קטן (א)

רוני נויבואר: סעיף קטן (א) כשלעצמו דן באנשים שמתו ב-7 וב-8

רוני נויבואר:  אתה צודק שמלכתחילה הוא לא נכנס, אבל פה הרחבנו את זה לאדם שמת ב-9

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אם הוא מת ב-9, החוק לא חל עליו

שמחה רוטמן:  אם אדם מת ב-9, החוק לא חל עליו, לא סעיף קטן (א) ולא סעיף קטן (ג)

שמחה רוטמן:  אם אני יודע שהוא מת ב-9 או מת ב-10 - - -     

רוני נויבואר: אם אתה יודע, אדוני

רוני נויבואר:  אם אתה לא יודע?     

שמחה רוטמן: אם אני לא יודע, השאלה היא האם אני רואה אותו כמת ב-7 או ב-8, או שאני רואה אותו כיום אחר שבו יצאה תעודת הפטירה, זו השאלה

שמחה רוטמן:      לעובדה שצריך לפתור את הבעיה הזאת, כולם מסכימים

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם יש רלוונטיות לשאלה האם אחד מבני המשפחה, אני כן יודע, או שגם במקרה של שניהם, בוודאי

שמחה רוטמן:  זה תיקון הניסוח שעשיתי

שמחה רוטמן:  לא שיניתי פה את המהות שעליה כבר דיברנו וסגרנו אותה בפעם הקודמת

רוני נויבואר: אני רק רוצה להבין שאנחנו מבינים

רוני נויבואר:  אם אדם מביא ראיות, לצורך העניין שני בני זוג נחטפו, איננו יודעים איפה הם נמצאים, ויוצא חס ושלום שקורה הרע מכול, אנחנו מסתכלים על תעודת הפטירה, רואים שם 26 בנובמבר, זה לא תאריך רלוונטי גם מבחינתנו, כי אנחנו חושבים שאולי זה התאריך - - -     

שמחה רוטמן: של המציאה

רוני נויבואר: ההבהרה שכן

רוני נויבואר:  זה איזה תאריך שניתן אבל לא בהכרח תאריך הפטירה

שמחה רוטמן: מה הדרך היום? הדרך היום לשנות את זה למיטב ידיעתי היא באמצעות חוק הצהרות מוות

שמחה רוטמן:  ילכו לבית משפט ויבקשו לקבוע שלמרות מה שכתוב בתעודת הפטירה, ב-28, הוא נפטר באמת ביום זה וזה

שמחה רוטמן:  אני אומר שאם אתה יכול במסגרת חוק הצהרות מוות או בכל דרך אחרת להראות שהוא נפטר ב-9, ב-10, ב-11, כי יש לך ראיות לזה שאז הוא היה בחיים, אז אתה יכול לקבוע שהוא מת בין התאריכים האלה והאלה

שמחה רוטמן:  אם אתה לא יכול להראות את זה, תראה אותו כ-7 וה-8, כדי לא לייצר את הליטיגציה לדבר הזה

שמחה רוטמן:  זה יישור הקו שאנחנו עושים

רוני נויבואר: כלומר, כשמגיעה בקשה אל הרשם ואין שום טענה מצד המשפחה שהאדם היה חי במועד מאוחר יותר, כי אין למשפחה אינדיקציות בדבר הזה?     

שמחה רוטמן: אז יחול ההסדר

רוני נויבואר: ואם המשפחה באה ואומרת שיש לה אינדיקציות, שהן שונות, אז המשמעות שלא יחול ההסדר

רוני נויבואר:  במקרה שתהיה התנגדות, מעבירים

שמחה רוטמן: נכון

טלי גוטליב: גם אל תשכחו שתמיד יש אפשרות לפנות לבית משפט עם טענה ששניים - - -     

שמחה רוטמן: נקרא שוב את הסעיף כדי שיהיה ברור

נעמה מנחמי: "יראו בני משפחה שמתו בפעולות האיבה או בפעולות המלחמה כמי שלא ניתן לקבוע מי מהם מת תחילה, אלא אם כן ידוע לגבי אחד מהם שהיה בחיים לאחר התקופה האמורה בסעיף קטן (א) ויחולו עליהם הוראות סעיף קטן (ב)

נעמה מנחמי: "     

שמחה רוטמן: עוד שאלה אחת שעלתה לי בנוגע לדבר הזה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש סיטואציות שבהן דבר כזה ישפיע על צו ירושה שכבר ניתן

טלי גוטליב: זה כללי הירושה הרגילים

שמחה רוטמן: זה דבר שצריך לקבל עליו התייחסות

טלי גוטליב: זה כללי הירושה הרגילים

שמחה רוטמן: לא

תמר קלהורה: יש אפשרות לתקן צו ירושה

שמחה רוטמן: השאלה היא מה קורה אם ניתן צו ירושה על בסיס ההנחה שאדם נעדר ולא יודעים שהוא נפטר, ואחר כך מוצאים שהוא נפטר, ולפי החוק הזה הוא הופך אותו לשניים שמתו כאחד, וזה משנה את כל חלוקת הירושה, זה לא רק מה עושים בחלק של הבן אדם שנפטר

איגי פז: יצטרכו יכול להגיש בקשה לפי - - -     

טלי גוטליב: בדיוק

טלי גוטליב:  בקשה

טלי גוטליב:  אין מה לעשות

טלי גוטליב:  יש פרוצדורה שקבועה בחוק

שמחה רוטמן: רק חשוב היה להתייחס

טלי גוטליב: רק נאמר שיש פרוצדורה שקבועה בחוק, שנותנת פתרונות בבית המשפט

טלי גוטליב:  זה לא כיף, אבל יש את האפשרות הזאת

קריאה: זה לוקח הרבה זמן

טלי גוטליב: אתה לא יכול לפתור פה את כל הבעיות

טלי גוטליב:  אמרנו שאנחנו עושים פה פתרון מאוד מהיר בחוק הירושה כדי להקל על משפחות של נפגעים בתקופה הזאת שלא נדע

טלי גוטליב:  אי-אפשר הכול לפתור, כי אתה מגמיש פה - - - בוא נשאיר את זה ככה

שמחה רוטמן: נשאיר את זה, ואני מקווה שלא יעלו בעיות מהשטח

תמר קלהורה: כדי לסכם, שיהיה קל אחר כך להבין

תמר קלהורה:  אנחנו אומרים שהחוק הזה יחול בראש ובראשונה על מי שמצאנו אותם בתום הלחימה ביישובים, שאנחנו יודעים שהם נהרגו ב-7 וב-8

תמר קלהורה:  אנחנו נחיל אותו גם על הסיטואציה שבה אחד נהרג ביישוב - - -     

טלי גוטליב: נרצח

טלי גוטליב:  נרצח

טלי גוטליב:  הם נרצחו

תמר קלהורה: את צודקת, אבל יש גם את חללי צה"ל, אז אני אשתמש במונח הקצת יותר - - -     

טלי גוטליב: לא

טלי גוטליב:  נרצחו

שמחה רוטמן: טלי, די

טלי גוטליב: נרצחו

טלי גוטליב:  זה חשוב מדי

תמר קלהורה: השני הלך לעולמו באותו תאריך, גם על זה זה יחול, ואז אנחנו נחיל את ההסדר הזה גם על מצב שבו בן משפחה אחד נרצח ביישובים נניח ואחר כך התגלתה גופה, ואיננו יודעים האם אותו אדם נרצח במועד מאוחר יותר

שמחה רוטמן: גם במצב שבו נמצאו שתי גופות

תמר קלהורה: גם במצב שבו נמצאו שתי גופות של בני משפחה, ואין לנו שום אינדיקציה שהם היו בחיים אחרי ה-8 באוקטובר

תמר קלהורה:  אלה ארבעת המצבים?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  בנוסף, יש את ההסדר שדיברנו עליו קודם, שזה הנושא של ההסתלקות, שהוא הסדר שחל על כל התקופה

שמחה רוטמן:  בו לא נגענו עכשיו במסגרת הניסוח

שמחה רוטמן:       תודה רבה

שמחה רוטמן:  הנוסח כפי שהוקרא, אין הסתייגויות

גלעד קריב: רשות דיבור

שמחה רוטמן: בקשת רשות דיבור

שמחה רוטמן:      נעלה את החוק להצבעה

שמחה רוטמן:  מי בעד החוק בנוסח שהוקרא, ירים את ידו

שמחה רוטמן:  מי נגד? מי נמנע?     

שמחה רוטמן: בעד – 3 

שמחה רוטמן: נמנעים – אין  

שמחה רוטמן: אני קובע כי החוק בנוסח הוועדה אושר ויעלה למליאה בקרוב

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל הנוכחים

שמחה רוטמן:  זה נושא כמובן רגיש וכאוב, והיה צריך הרבה פרפרזות כדי לעסוק בו בצורה רגועה, ואני מעריך את מה שנדרש מכל הנוכחים

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכולם

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה