ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 234, 2023-11-05 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו נקיים דיון מיוחד על העוטף, נעשה ישיבה מיוחדת

משה גפני:  אני מבקש מעומר, יועץ שר האוצר, לומר את מה שהוא מבקש לומר

עומר רחמים: בוקר טוב, אדוני היושב ראש, בוקר טוב לכולם

עומר רחמים:  שר האוצר שוחח לפני מספר דקות עם ראש עיריית באר שבע ועם ראש עיריית אשדוד

עומר רחמים:  תקנות מס רכוש שנביא בימים הקרובים לכאן, לוועדה, יחולו מ-7 קילומטר עד 40 קילומטר

עומר רחמים:  אנחנו ננסה לייצר פתרונות משפטיים לעניין הזה

עומר רחמים:  יש פה איזו שהיא מורכבות שצריך לראות איך פותרים אותה

עומר רחמים:  בתוך החשבון של איך בדיוק עושים את זה, ננסה לייצר את המודל המדויק

עומר רחמים:  זו ההודעה ששר האוצר הודיע ממש לפני מספר דקות לראשי הערים

עומר רחמים:  בשמו אני מודיע את זה לוועדה

עומר רחמים:       אני מבקש להודות לך, אדוני היושב ראש, ולהודות גם לחברי הכנסת שהתנהל איתם השיח בימים האחרונים בצורה שקטה, עניינית, אם זה חבר הכנסת אזולאי, חבר הכנסת בליאק, חבר הכנסת רביבו, חבר הכנסת אופיר כץ

עומר רחמים:  אני חושב שהשיח הענייני שמתנהל פה בימים האחרונים, בתקופה האחרונה נותן הרבה תקווה שנצליח לסיים את המלחמה הזאת בצורה הכי טובה בחזית ובעורף

עומר רחמים:  תודה רבה, אדוני היושב ראש

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  רבותיי, מאז הישיבה הקודמת שכולם זוכרים עם הרבה מאוד ויכוחים, עם הרבה מאוד צער שהיה לרבים מהתכנית שמשרד האוצר הביא בהתחלה, ישבנו עם הארגונים, ישבנו עם שר האוצר, ישבנו עם אנשי משרד האוצר, ישבנו אופוזיציה וקואליציה על המתווה, כדי להגיע למקסימום הסכמות שאפשר להגיע

משה גפני:  יושב ראש ההסתדרות היה בישיבה המסכמת

משה גפני:  שינינו באופן דרמטי את הדברים שהיו בהצעה הקודמת שמשרד האוצר הביא

משה גפני:  אנחנו עכשיו מקבלים הצעת חוק שונה מאשר התכנית הראשונית של משרד האוצר

משה גפני:  אנחנו מקבלים גם תקנות, כשהתקנות האלו כבר לא רלוונטיות, כיוון שעל פי הודעת שר האוצר זה לא מ-7 עד 20, זה מ-7 עד 40

משה גפני:  אשדוד נמצאת בפנים וגם באר שבע

משה גפני:  כאשר נקיים את הדיון גם על החוק וגם על התקנות, נדאג שמה שהיה לגביו הסכמה יהיה בפנים, ומה שלא היה לגביו הסכמה, כמו הנושא של עסקים מעל 400 מיליון, כל מה שנוגע לכאלה שמרוויחים מעט באותם עסקים, יידון

משה גפני:  שר הכלכלה והתעשייה ניר ברקת, בבקשה

ניר ברקת: מכובדיי חברי הכנסת, ראשי רשויות, מועצות, כמה מילים ברוח של לחפש פתרונות

ניר ברקת:  אדוני היושב ראש, אני חושב שהטיוטה שהאוצר שם על השולחן היא טיוטה שאפשר להתחיל לעבוד איתה, היא טיוטה שיש בה דברים טובים

ניר ברקת:  אני ברשותכם רוצה להתמקד במה שחסר בטיוטה, על נושאי מקרו שעליהם אנחנו צריכים להתחיל להתכנס

ניר ברקת:  אני חושב שהגישה חייבת להיות שיתופית

ניר ברקת:  חייבים לעשות שולחן עגול, אם זה עם אנשי העוטף ועם המגזרים השונים בעסקים, לשבת איתם עד שיוצא עשן לבן

ניר ברקת:  הנציגים יודעים טוב מאוד מה הם האתגרים

ניר ברקת:  כל עוד הנציגים לא מרוצים, כולנו לא צריכים להיות מרוצים

ניר ברקת:  אנחנו צריכים להילחם על עסקים שלא ייסגרו מהסיבה הלא נכונה, להילחם על כל עסק, על כל עסק לעשות מלחמה

ניר ברקת:  אם אנחנו רואים שעסקים מסוימים מקבלים מתווה ועדיין נופלים, זה אומר שהמתווה עוד לא מספיק טוב

ניר ברקת:  המבחן האולטימטיבי שלנו הוא לראות שאנחנו באמת יודעים שהעסקים שורדים את הדבר הזה

ניר ברקת:       הדבר השני - העסקה גמישה

ניר ברקת:  אני לא מכיר עסק אחד שחושב שהמתווה של החל"ת טוב יותר מהמתווה של העסקה גמישה באמצעות המעסיקים

ניר ברקת:  הייתי בעוטף ביום חמישי

ניר ברקת:  אתם תראו שיותר ויותר אנשים מוציאים לחל"ת

ניר ברקת:  לא טוב החל"ת הזה

ניר ברקת:  כל השינויים שנעשו, שהם שינויים טובים, זה עדיין קצר

ניר ברקת:  לצד המתווה שמציע האוצר, חייבים לפתח גם את החל"ת הגמיש

ניר ברקת:        הדבר הבא - קבלנים

ניר ברקת:  אם לעסקים המבחן של ירידה במחזור הוא המבחן הנכון, אצל קבלנים המבחן הוא אחר, המבחן הוא שלא מגיעים עובדים

ניר ברקת:  קבלן שמכר את הדירה, בכל חודש שעובר שהוא לא משלים אותה נוצרים לו נזקים גדולים כלפי הלקוחות, כלפי הבנקים, ריביות

ניר ברקת:       העסקים הגדולים הם עסקים שחלקם ספג מכה קשה מאוד

ניר ברקת:  אם הם ייפלו, תהיה נפילה גדולה מאוד

ניר ברקת:  אומרים העסקים הגדולים, תנו לנו הלוואות בערבויות מדינה, תנו לנו קצת סיוע כדי שנדע לצוף ולעבור את המשבר הזה

ניר ברקת:  הם התחייבו שאם הם יקבלו יותר כסף ממה שצריך הם יחזירו אותו

ניר ברקת:      הדבר האחרון – מקדמות

ניר ברקת:  חייבים מהר מאוד, ולא צריך לחכות לחוק הזה, לקבוע כלל של 80/20, להתחיל לתת כסף למי שבטוח צריך לתת לו כסף

ניר ברקת:  הייתי בדפוס בארי

ניר ברקת:  לדפוס בארי הולכים לסייע בהמון

ניר ברקת:  תנו לו מקדמה

ניר ברקת:  תנו לאנשים מקדמה, על מנת שלא יחכו לסוף התהליך הזה, כאשר הכלל הוא 80/20

משה גפני: תודה רבה, אדוני השר

גלעד קריב: זו לא טיוטה של האוצר, זו הצעת חוק ממשלתית

גלעד קריב:  למה לא סגרתם את זה בממשלה? שר בכיר בא לדבר? בדיחה

גלעד קריב:  תעשו את העבודה בתוך הממשלה, מה אתם באים להצגות כאן?     

משה גפני: כפיר בטט, בקשה

כפיר בטט: אני אעבור בקצרה על כמה נקודות עיקריות

כפיר בטט:  אנחנו בתחילת אירוע שאנחנו לא יודעים מה משכו והיקפו, לכן כל המתווה שאנחנו שמים פה עכשיו ער לדבר הזה

כפיר בטט:  רצינו לצאת איתו כמה שיותר באופן מיידי, אבל אנחנו נמצאים בסביבה של אי ודאות מאוד גדולה

כפיר בטט:  מרבית העסקים במדינה יכולים לעבוד, וחשוב שיעבדו

כפיר בטט:  המשק צריך את האנשים שיקומו בבוקר לעבודה, כי זה חלק מהמאמץ המלחמתי

כפיר בטט:  בלי זה לא נוכל לשרת את צורכי הלחימה, בטח אם אנחנו הולכים לאירוע מאוד ארוך

מיכאל ביטון: יש לך נתונים שמראים שמרבית העסקים יכולים לעבוד?     

כפיר בטט: הרוב המוחלט של העסקים במדינה יכולים לעבוד כמעט ללא הגבלה לפי הוראות פיקוד העורף

אימאן ח'טיב יאסין: מה עם העובדים שלהם?     

גלעד קריב: מה אחוז בתי הספר שעובדים במדינת ישראל?     

כפיר בטט: אנחנו נותנים פה פיצוי שהוא מענה ראשוני, רוחבי ומיידי

כפיר בטט:  זו פעם ראשונה במצב מלחמה שאנחנו נותנים לכל המשק

כפיר בטט:  אנחנו רוצים לצאת עם זה מהר, כדי שכמה שיותר מהר הכסף יהיה בחשבון הבנק של העסקים

כפיר בטט:  היעד שלנו הוא 15 בנובמבר הגשה וכסף בחשבון שלושה ימים אחר כך

כפיר בטט:       לגבי המקדמות לעוטף - זה לא נכון מה שנאמר פה

כפיר בטט:  כבר מהשבוע השני התחילו לרוץ מקדמות

כפיר בטט:  אני יודע על עסקים בעוטף שקיבלו מקדמות משמעותיות

קריאה: רק עד 7 קילומטר

כפיר בטט: כמו שאמר היושב ראש, העניין של הקילומטרים יתוקן מחר

ולדימיר בליאק: לא כל היישובים באשכול נמצאים בפנים

ולדימיר בליאק:  חלק מהיישובים במועצה אזורית אשכול לא נמצאים במסגרת של 100% פיצוי

מיכאל ביטון: גם לא חוף אשקלון ועוד מקומות

כפיר בטט: המטרה של המענה היא המשכיות עסקית, בדגש על עסקים קטנים ובינוניים

כפיר בטט:  זה לא פיצוי מלא

כפיר בטט:  המטרה פה היא להשאיר את העסקים עם הראש מעל המים

כפיר בטט:       לגבי כל הארץ, ונאמר מקודם על הטווחים הרלוונטיים, אנחנו מדברים על החזר מלא לכל נזק ישיר שיש למבנה או לציוד

כפיר בטט:  מי יהיה זכאי בהתייחס להמשכיות עסקית? עסק שהמחזור שלו אינו עולה על 400 מיליון שקל, שהירידה במחזור היא מעל ,25%, ושהיה לו מחזור חיובי בשנה הקודמת

כפיר בטט:  לעצמאים הקטנים עם מחזור של 300,000 ₪ יש מתווה מוסכם

כפיר בטט:  מה מקבלים העסקים מעל 300,000? מענק המשקף הוצאות קבועות

כפיר בטט:  המענק יהיה דיפרנציאלי כך שמי שנפגע יותר גם יקבל יותר

כפיר בטט:  יש "קאפ" שמתחלק לעסקים - עד 100 מיליון זה יהיה 600,000, ומ-100 מיליון עד 400 זה יעלה בהתאם עד 1

כפיר בטט: 2 מיליון

מיכל שיר סגמן: המתווה יהיה מחויב במסים?        

כפיר בטט: בוודאי

מיכל שיר סגמן: למה?     

כפיר בטט: כי כל הכנסה במדינת ישראל מחויבת במס

עודד פורר: אין שום קשר בין מחזור לבין אורך הנשימה של העסק

עודד פורר:  החיתוך הזה ב-400 מיליון הוא לא רלוונטי

יצחק פינדרוס: מעל 400 יש אורך נשימה

מיכל שיר סגמן: לא בהכרח

כפיר בטט: המענק מחולק לרכיב תשומות ולרכיב שכר

כפיר בטט:  מה השתנה מאז שהגענו לפה לפני שבועיים עם המתווה? שהמענקים הקבועים גדלו בעשרות אחוזים

כפיר בטט:  אגב, זה גם גדל בעשרות אחוזים לעומת מה שהיה הכי גבוה במצב הקורונה

כפיר בטט:  כשסגרנו את המשק ואמרנו לאנשים שאסור להם להתרחק 100 מטר מהבית, המענקים היו נמוכים יותר מעכשיו גם לעצמאים וגם לעסקים

כפיר בטט:  כפי שאמרנו בפעם שעברה, רואים שהמצב במשק יותר טוב היום מאשר המצב בסגרים של הקורונה, אם מבחינת הוצאות כרטיסי אשראי, ניידות בכביש ועוד, ולמרות זאת עכשיו המענקים הרבה יותר גבוהים

כפיר בטט:  רכיב ההוצאות הקבועות גדל ל-22%, רכיב השכר גדל מ-60% ל-75%, וה"קאפים" גדלו מ-300,000 ו-900,000 ל-600,000 ול-1

כפיר בטט: 2 מיליון בהתאמה

כפיר בטט:  יש גם הקלות במתווה החל"ת כך שניתן להוציא לחל"ת ל-14 יום

כפיר בטט:  יש את הנושא של ביטול ניכוי ימי חופשה, תוספת ימי אבטלה למי שניצלו את ימי הזכאות בתקופת הקורונה, ואישור זכאות החל מסיום העסקה או יציאה לחל"ת

שולמית אלוני: ואם זה לא בתקופת הקורונה?     

כפיר בטט: על ארבע שנים יש אפשרות לנצל 180% מימי האבטלה

כפיר בטט:  אם היית מובטל פעם אחת, אתה יכול לקבל בארבע השנים האחרונות עוד 80%

משה סעדה: אפשר להוציא לחל"ת בדיעבד?     

כפיר בטט: אי אפשר להוציא לחל"ת בדיעבד

גלעד קריב: אין פתרון לאזרחים ותיקים שעובדים

כפיר בטט: זה עלה, אנחנו בוחנים את זה, וננסה להביא פתרון

ינון אזולאי: 	העלינו את זה שבקורונה גיל 67 היה כמו החל"ת

משה גפני: סיכמנו שיהיה דיון על האזרחים הוותיקים

ינון אזולאי: אנחנו תמימי דעים על כך שהמתווה לא יוכל לעבור בלי ה-67

ינון אזולאי:  את האזרחים הוותיקים אי אפשר לזרוק

ולדימיר בליאק: יש הסכמה גורפת בוועדה על כך שזה חייב לבוא לידי פתרון

כפיר בטט: כל המתווה הזה הולך לחול כרגע עד ה-30 בנובמבר

כפיר בטט:  מראש באנו עכשיו עם עוד חודש, למרות שלפני שבועיים באנו עם התייחסות רק לאוקטובר

כפיר בטט:  כל השינויים האלה, כפי שהרב גפני אמר, נדונו והוסכמו על דעת נציגי המגזר העסקי, ההסתדרות וקואליציה-אופוזיציה

כפיר בטט:  לאחר דיונים מאוד אינטנסיביים זאת התוצאה שהגענו אליה

ראול סרוגו: למה ענף הבנייה והתשתיות מוחרג?        

חמד עמאר: כשדיברנו על ענף הבנייה אמרנו שהוא ייכנס לתוך המתווה

חמד עמאר:  אנחנו לא רואים אותו בתוך המתווה

אחמד טיבי: איך זה בחוץ?     

כפיר בטט: יש כמה סוגים של עסקים בענף הבנייה

כפיר בטט:  לגבי יזמים שיש להם נכס שאם הם לא מכרו אותו החודש הם ימכרו בחודש הבא, ברור שהמתווה הזה בכלל לא מתאים

ראול סרוגו: הם מכרו כבר את כל הדירות, אבל נגררות להם הוצאות של דחיית הזמנים

ראול סרוגו:  איך אתה לא מבין את זה? אם אני קבלן של פינוי-בינוי ופיניתי 15,20 דיירים שאני שוכר להם דירות, לא ברור לך שאני משלם שכר דירה ונגרם לי נזק? מה עם מנהלי עבודה? 90,000 עובדים פלסטינים לא עובדים

ראול סרוגו:  אמרת בתחילת דבריך שצריך שהציבור יעבוד

ראול סרוגו:  אנחנו לא מסוגלים לעבוד, אין לנו עובדים

ראול סרוגו:  יש לנו הוצאות ריבית, יש לנו הוצאות שכר דירה

ראול סרוגו:  איך אני אחזיק מנהלי עבודה?     

כפיר בטט: אני יודע שנציגי ענף הבנייה יושבים היום עם משרד האוצר

כפיר בטט:  מנסים לראות אם יש פתרון אחר שיכול להתאים להם

כפיר בטט:  הפתרון הזה של המחזורים לא מתאים לענף של יזמים

ראול סרוגו: האם זה אומר שהם לא נפגעו?     

משה גפני: העמדה של החברים בוועדה הייתה שצריך למצוא להם פתרון, שהם לא יוכלו להישאר בחוץ

משה גפני:  אנחנו לא נמצאים בתקופת הקורונה

משה גפני:  בתקופת הקורונה הם היו בחוץ כי היה סיפור אחר לגמרי

ראול סרוגו: עבדנו בקורונה

ינון אזולאי: אז היו לך פועלים

ינון אזולאי:  פה אין לך פועלים

ינון אזולאי:  יום אחרי המלחמה לא תצליח לגייס את הפועלים

ינון אזולאי:  אתה יודע מה יקרה? גם את הדירות המועטות שאתה מדבר עליהן הוא לא יצליח למכור ולתת מפתחות, הן עדיין לא יהיו מוכנות

נעמה לזימי: צריך כיסוי מלא של 100% באבטלה לעבודות המועדפות האלו, אם זה בנייה ואם זה חקלאות

משה גפני: אנחנו מבקשים פתרון לבעיה הזאת

משה גפני:  אתם בטח אימצתם את מה שהיה בקורונה, אבל הקורונה לא מתאימה לעניין הזה

משה גפני:  צריך למצוא פתרון לנושא הזה

משה גפני:  אליהו רביבו, בקשה

אליהו (אלי) רביבו: אדוני היושב ראש, אין ספק שמתווה הפיצויים שאנו מציגים אינו מושלם, אינו קרוב ללהיות מושלם, והבנו את זה עוד לפני

אליהו (אלי) רביבו:  צריך לומר ביושר, המתווה מייצג רק חלק מהקולות ומהנפגעים

אליהו (אלי) רביבו:  כשאתם מתחילים את הדיון ומסבירים עד כמה הוא נכון ונותן מענה ולא אומרים שהמענה מאוד מאוד סלקטיבי כי הוא לא נותן מענה לענף הבנייה ולעוד ענפים, אנחנו מחטיאים את המטרה, אנחנו עושים עוול לקולות שלא נשמעים

אליהו (אלי) רביבו:  בשבוע האחרון פנו אלי ואל שאר חברי הוועדה מאות אנשים וארגונים, כי מצפים מאיתנו, נציגי הקואליציה בוועדה, להתייחסות

אליהו (אלי) רביבו:  הלבבות שלנו נקרעים

אליהו (אלי) רביבו:  לבוא ולומר להם שהם לא צודקים זה עוול

אליהו (אלי) רביבו:  מצופה היה שלפני שאתם מסבירים עד כמה יש מענה, תסבירו שאתם מכירים היכן אין מענה, עד כמה אתם מבינים שאם לא תחילו בתור התחלה חל"ת גמיש אתם מרסקים אנשים שמנסים להשאיר את הראש מעל המים

אליהו (אלי) רביבו:  עדיף שהיום נתקצב מעט יותר, מאשר שנקבל מאוחר יותר מעסיקים כמובטלים

אליהו (אלי) רביבו:       הגענו לכאן בנפש חפצה כדי לשמוע מהשטח מה צריך לתקן במתווה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש שקולם של כולם יישמע, שהעבודה תימשך גם כשאנחנו מסיימים את הדיון המאוד מאוד חשוב הזה

אליהו (אלי) רביבו:  יש שרים שהתאהבו בהגעה לכאן, בלתת כותרות ריקות מתוכן, במקום לנהל את דיוני העומק האמיתיים בקבינט הכלכלי

אליהו (אלי) רביבו:  הגיע הזמן שאדוני היושב ראש יגמול את אותם אנשים מאותן הכרזות ומאותה התנהגות פופוליסטית, אין לנו זמן לכך

אליהו (אלי) רביבו:       ליבי עם כוחות הביטחון, עם תושבי העוטף, עם מאות אלפי המפונים, עם בעלי העסקים שחיים כיום באי ודאות בלתי נסבלת, עם העצמאים שלא יודעים כיצד יביאו אוכל הביתה, ועם העובדים החשים אי יציבות בעבודתם

אליהו (אלי) רביבו:  ההגדרה לא יכולה להיות עד מרחק מסוים, כי יש החרגה של מאות מטרים ששואבת מועצות שלמות שנרמסות, שנמחקות

יסמין פרידמן: אתה הממשלה

אליהו (אלי) רביבו: 	אני לא מתבייש לבטא, בניגוד להצהרות פופוליסטיות של אחרים, את האמת, את הכשלים

חמד עמאר: אתה יושב בתור נציג קואליציה בוועדת הכספים

אליהו (אלי) רביבו: אני לא אאפשר לכם הצהרות פופוליסטיות כאופוזיציה

אליהו (אלי) רביבו:  תהיו אחראים

גלעד קריב: אנחנו פופוליסטים? אנחנו מחכים לכם חודש כדי שתסגרו את העניינים בקואליציה ובממשלה

אליהו (אלי) רביבו: כשאנחנו עסוקים בהצהרות, אנחנו לא יודעים להסתכל בלבן של העיניים של רוביק האמיץ שעד שנייה לפני שהוא קיבל את השיחה משר האוצר הוא היה שקוף

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו צריכים לבוא לפה ולהגיד את האמת, לא משנה אם אנחנו מהקואליציה או מהאופוזיציה

יסמין פרידמן: אף אחד לא יוצא נגדכם, יש לכם תמיכה מלאה

אליהו (אלי) רביבו: חשוב לי להגיד לחבריי באוצר, הוועדה הזאת היא לא קישוט

אליהו (אלי) רביבו:  מר בטט, כשאתה שומע את זה מאנשי אופוזיציה, זה נשמע טבעי יותר, אבל כשאתה שומע את זה ממני כמרכז הקואליציה בוועדה, זה משקף את עמדתם של כלל חברי הקואליציה בוועדה

אליהו (אלי) רביבו:  הוועדה הזאת היא לא קישוט

אליהו (אלי) רביבו:  מדינת ישראל מחויבת לומר ביושר ובאומץ שאין מנוס מלפתוח את תקציב 2024, כדי שהכל יהיה על השולחן מחדש בלי שיקולים זרים

משה גפני: איתמר רביבו, ראש מועצה אזורית חוף אשקלון

איתמר רביבו: אדוני היושב ראש, אני יושב פה והדם רותח

איתמר רביבו:  מדינת ישראל ב-7 לאוקטובר שלחה אותנו כצאן לטבח

איתמר רביבו:  אנחנו היינו שם לבד

איתמר רביבו:  פתאום אני שומע את ארגוני המעסיקים, היהלומנים, התעשיינים

איתמר רביבו:  כרגע זה לא מה שמעניין אותנו

איתמר רביבו:  עוטף עזה צריך לקבל מענה, אנחנו היינו שם

איתמר רביבו:  בשבוע שאחרי כולם מגיעים, כולם מזדהים, סולידריות, אבל אחרי שבועיים עולם כמנהגו נוהג, כל הארגונים והגופים החזקים באים לפה ומקבלים ביטוי

איתמר רביבו:  קודם עוטף עזה, כאשר עוטף עזה זה רשויות של עוטף עזה, זה כל עוטף עזה

אליהו (אלי) רביבו: עוטף ישראל

איתמר רביבו: כשביקשתי שיכירו ב-8,9 וב-10 קילומטר, בבת הדר, בשקמה, אז אמרו לי: "לא, אנחנו לא מרחיבים", ואז נתנו לאשקלון יישוב ספר

איתמר רביבו:  מה שונה חוף אשקלון מאשקלון?       

משה גפני: אני לא אמרתי את זה

איתמר רביבו: מה קורה? עבר חודש וחזרה הפוליטיקה

איתמר רביבו:  ל-40 קילומטר מגיע, אבל איפה אנחנו? כשאני ביקשתי יישוב ספר, אמרו לי: "לא, אתה לא תקבל, אנחנו לא מרחיבים"

איתמר רביבו:  פתאום יושבים פה עסקים, יהלומנים, כולם

איתמר רביבו:  אתם צריכים להתייחס קודם לעוטף עזה, לאלה שהיו שם ונטבחו, לכל הרשויות

איתמר רביבו:  כשאני בא למשרד האוצר ואומר להם שיש אצלי תושבים שהתותחים נמצאים ליד הבית שלהם, שיש תושבים ב-10 וב-12 קילומטר שיש להם בתים מתפרקים, אז אומרים לי: "לא, זו מלחמה, כולם עוברים"

איתמר רביבו:  פקידי האוצר עושים יפה סך הכל

איתמר רביבו:  זה הכל עניין של מדיניות

איתמר רביבו:  צריכים להנחות שייכללו כל הרשויות של עוטף עזה

איתמר רביבו:  למה אני לא יכול לקבל יישוב ספר אבל 40 קילומטר כן יכול לקבל? לפני המעסיקים, לפני היהלומנים, לפני כל התעשיינים וכל הלוביסטים שנמצאים פה, קודם כל תתנו מענה ליישובי עוטף עזה, לכל הרשויות של עוטף עזה, גם אם יש לי חמישה יישובים בפנים ו-10 יישובים בחוץ

איתמר רביבו:  אני מבקש שמשרד האוצר ייתן מענה לכל יישובי המועצה האזורית חוף אשקלון שעוטפים את העיר אשקלון

איתמר רביבו:  אני שבועיים שומע שלא רוצים להרחיב כדי לא להעמיק את הבור התקציבי

איתמר רביבו:  אנחנו הלכנו ונלחמנו

איתמר רביבו:  כשבאתי לפה היום, אמר לי השומר בכניסה: "תראה לי רישיון לנשק"

איתמר רביבו:  כשאמרתי לו שאין לי רישיון, הוא שאל אותי: "אז איך זה שיש לך נשק?" אמרתי לו שיש לי נשק כי היינו צריכים להילחם בעצמנו ולחלץ פצועים

איתמר רביבו:  כל יישובי המועצה האזורית חוף אשקלון צריכים לקבל מענה לפני כל דיוני הסרק שמתנהלים פה

יסמין פרידמן: מה חסר במתווה?     

איתמר רביבו: אני רוצה יישוב ספר

משה גפני: תמיר עידאן, ראש מועצה אזורית שדות נגב

תמיר עידאן: אני מזכיר לכולם, יש מלחמה עדיין בשטח

תמיר עידאן:  הילדים של כולנו לא ישנים בלילה בגלל פיצוצים של צבא הגנה לישראל

תמיר עידאן:  הוא מחדיר פצצות כמו שצריך סוף סוף

תמיר עידאן:  אי אפשר לישון ואי אפשר לחיות בכל האזור שלנו

תמיר עידאן:  אנחנו עסוקים, אדוני היושב ראש, כל היום בניירת, לבדוק את הסעיף, לראות שלא עבדו עלינו ברשימה ולא ירדו יישובים

תמיר עידאן:  העברתם מתווה למעסיקים בשבוע שעבר גם ליישובים מעבר ל-7 קילומטר

תמיר עידאן:  פתאום ביום חמישי מגיע עדכון כך שחצי מהיישובים פתאום נעלמו

תמיר עידאן:  כל היום אני צריך לחפש בניירות, לראות איפה עובדים עלינו

תמיר עידאן:  אדוני, יישובים מעל 7 קילומטר לא קיבלו פינוי, לא קיבלו פיצוי, לא מקבלים כלום

תמיר עידאן:  היום החזרתי 1,500 איש חזרה

תמיר עידאן:  כולם מקללים אותי, אבל לא חשוב, מגיע לי שמקללים אותי,  כנראה לא עשיתי מספיק בשבילם

תמיר עידאן:  אדם צריך לקבל עכשיו עונש ולא לקבל פיצויים, לא לקבל שום דבר מהמדינה? האנשים האלה לא יהיו סוג ב'

תמיר עידאן:  אם כל הדבר הזה לא ייפתר וכל היישובים ומועצות העוטף לא יהיו בעוטף, אנחנו מחר בבוקר מתחילים בשביתת רעב

תמיר עידאן:  אני מתחיל ראשון, כאשר גדי אמר לי שהוא הולך איתי וגם איתמר

תמיר עידאן:  מחר בבוקר נקשור את עצמנו פה בשלשלאות ותביאו את כל המאבטחים שלכם

תמיר עידאן:  אנחנו נשב פה עד שהדבר הזה ייגמר

תמיר עידאן:  לא נבוא למשחק הפנדלים פה בין האופוזיציה לקואליציה

תמיר עידאן:       נושא החקלאים סוכם בשבוע שעבר

תמיר עידאן:  אני שומע פה כל מיני מניירות

תמיר עידאן:  החקלאים עד 20 יקבלו את המסלול האדום, בלי משחקים באמצע

מיכאל ביטון: אמרו 40

תמיר עידאן: אני יודע מה שאני סיכמתי

שלום דנינו: כמו במתווה "צוק איתן"

משה גפני: אמרנו שעצם זה שהחקלאים ב-20 קילומטר יקבלו את הכל, פותר את הבעיה של החקלאים, עושה את המתווה הזה לנורמאלי

תמיר עידאן: אבל בינתיים אנחנו שומעים כל מיני שמועות על כך שיש כל מיני תיקונים ומשחקים

תמיר עידאן:  אנחנו רוצים לראות את זה קורה

תמיר עידאן:  מה אני אגיד לאותם אנשים שהחזרתי הביתה?      

משה גפני: שום דבר

תמיר עידאן: אבל הם חזרו הביתה עכשיו

תמיר עידאן:  מה אני אגיד להם? השר הבטיח לי בשבוע שעבר סיוע, וגם משרד הפנים הבטיח סיוע, רק שלאף אחד לא אכפת

תמיר עידאן:  אני רוצה לתת דוגמה לאיך מס רכוש מתנהג בדברים הקטנים

תמיר עידאן:  יש לי במועצה מגרש שהקצאתי לכל הרכבים שבהם נרצחו הילדים שלנו

תמיר עידאן:  אם מישהו רוצה לראות מלחמה ולהריח מלחמה, שיבוא לשם

תמיר עידאן:  בית קברות, שואה, זה מה שרואים שם

תמיר עידאן:  עובר שמאי מרכב לרכב ושואל איזה יד, כמה קילומטראז', איך נראה הצמיג

תמיר עידאן:  לקב"ט של מוסדות החינוך שהבת שלו נורתה הורידו 50% מערך הרכב, כי זה של המועצה, כי זה יד שנייה

תמיר עידאן:  לגבי רכב של המועצה לא אכפת לי, המועצה יכולה לספוג, אבל תנו לכל התושבים מחירון ועוד 10%

תמיר עידאן:  מספיק עם הקנטרנות הזאת ולפרק את האנשים

תמיר עידאן:  תזכרו, אנחנו לא נוותר

תמיר עידאן:  אם כל היישובים שלנו במועצות לא ייכנסו להיות עוטף עזה על כל המשמעויות,  נלך פה למאבק שעוד לא ראיתם

תמיר עידאן:  את החמאס ינצחו, אותנו לא

אליהו (אלי) רביבו: תמיר, אתה לא תגיע לזה, אני מתחייב בפניך

תמיר עידאן: אנחנו נגיע, כי אני מכיר איך הדברים עובדים פה

אליהו (אלי) רביבו: אני לא אאפשר להם להביא אותך למצב הזה

תמיר עידאן: תפרקו את הממשלה אם צריך

אליהו (אלי) רביבו: זה לא נותן את המענה המלא

אליהו (אלי) רביבו:  צריכים לפתוח את הכל מחדש

אליהו (אלי) רביבו:  די עם ההתחסדות הזאת

משה גפני: גדי ירקוני, בקשה

גדי ירקוני: 	אני רוצה להזכיר את החטופים ואת הנעדרים

גדי ירקוני:  אני יודע שמדינת ישראל עושה הכל בשביל להחזיר אותם הביתה

גדי ירקוני:  241 ילדים, תינוקות, נשים וגברים מוחזקים על ידי הרוצחים המתועבים האלה, ואני לא רוצה לחשוב איך הם מוחזקים

גדי ירקוני:  כשאני שומע שהולכים להפריד במועצה אזורית אשכול, האי הבודד הזה - -     

משה גפני: 	אבל לא מפרידים

גדי ירקוני: כן מפרידים

גדי ירקוני:  כשמדברים על ה-7, מפרידים

גדי ירקוני:  מטעים אתכם, כבוד היושב ראש

גדי ירקוני:  ל-16 יישובים ניסו לחדור הרוצחים האלה

גדי ירקוני:  בסוף רק ל-11 הם נכנסו

גדי ירקוני:  יש לנו 32 יישובים שכיתות הכוננות מהם רצו כדי  להציל יישובים

גדי ירקוני:  עכשיו אומרים לי: "גדי, מי שהיה בתוך ה -7 יקבל x, מי שמחוץ ל-7 יקבל y", וכבר עושים לי את זה

גדי ירקוני:  תחשוב איך הילדים, הנשים והמשפחות שבמלונות מרגישים

גדי ירקוני:  כשנחזור, לא נחזור לבתי הספר הטבעיים שלנו, אנחנו צריכים להקים משהו אחר בהתחלה

גדי ירקוני:  מי ייתן לנו? לאלה שהם מעבר ל-7 לא מגיע כסף עבור זה שהם לא עובדים? יהיו אנשים שם שלא יעבדו חצי שנה, לצערי

גדי ירקוני:  בראש הם יהיו קוקואים אם לא נטפל בהם, אז לפחות שהם לא יחשבו שהם עניים

גדי ירקוני:  תבואו עכשיו ותראו איך הצבא עוזר לנו לרוקן את כל המקררים בבתים ובכל מקום על מנת שהאוכל הזה לא יסריח

גדי ירקוני:  אין הבדל בין 7 ל-11

גדי ירקוני:  האשכול זה אותו דבר

גדי ירקוני:  לי אסור לשבות רעב בגלל כל המחלות שיש לי, אבל אני מבטיח לכם שאני אשן באוטו שלי ממחר

גדי ירקוני:  נתתי שלושה שבועות לשר האוצר

גדי ירקוני:  אני הולך מפה אליו

גדי ירקוני:  אם זה לא ייסגר, אני מבטיח לכם שאני אשן באוטו עד שזה יסתדר

משה גפני: לא, אתה חוזר לפה

משה גפני:  אנחנו איתך

גדי ירקוני:  האשכול זה אחד, אי אפשר להפריד

משה גפני: בישיבות האלה עם שר האוצר העניינים שלך היו על השולחן

גדי ירקוני: אני לא צריך עניינים, אני צריך - -      

משה גפני: אבל אתה רואה ששינו את המרחקים

גדי ירקוני: לא, כבוד היושב ראש

גדי ירקוני:  מהדיון הראשון עד עכשיו לא שיניתם לאשכול כלום

אליהו (אלי) רביבו: גדי, בדיון הקודם דיברת מדם ליבך ובצדק

גדי ירקוני: גם היום אני מדבר מדם ליבי

אליהו (אלי) רביבו: דיברת מדם ליבך בנוגע לכיסוי בבתי המלון, ממש זעקת

אליהו (אלי) רביבו:  לא עברו 5 דקות והיושב ראש ואני, אחרי שיצאנו החוצה והפעלנו את לשכת ראש הממשלה ולשכת שר האוצר, חזרנו לפה עם בשורה שקוימה אד הוק

סימון דוידסון: ככה לא עובדת מדינה

סימון דוידסון:  אנחנו מדינה על פלסטר

סימון דוידסון:  כל פעם כשמישהו צועק שמים פלסטר

גדי ירקוני: עד עכשיו זה לא נסגר

גדי ירקוני:  היום יש לי עוד פעם שיחה עם משרד התיירות

משה גפני: תגיד לנו אחרי הפגישות האלו אם זה הסתדר

גדי ירקוני: סידרת את זה פה לרבע שעה, אבל אחרי רבע שעה עוד פעם זה חזר לקדמותו

גדי ירקוני:  עד היום יש לי יישובים שלא נמצאים בפנים

משה גפני: חבר הכנסת טיבי, בקשה

אחמד טיבי: כדאי לבדוק את מה שאומר גדי, לראות אם זה בוצע או לא בוצע

אחמד טיבי:       הנקודה השנייה היא לגבי ענף הבניין

אחמד טיבי:  התשובה שקיבלנו מכפיר היא תשובה לא מספקת

אחמד טיבי:  אם הענף הזה יקרוס, יהיו לזה השלכות רוחב על כל המשק, כולל על בנקים ועל מוסדות כלכליים

אחמד טיבי:  אני רואה שזה לא בדיוק מקבל את הפוקוס הנדרש במתווה ובמענה של משרד האוצר

אחמד טיבי:  אם זה יקרוס, 100,000 אנשים יפוטרו

אחמד טיבי:       אתם כולכם בטח קיבלתם פניות מהחברה האזרחית, מעמותות המגזר השלישי

אחמד טיבי:  אני רואה שכולם מהנהנים בראשם בהסכמה, אבל בינתיים זה לא - -      

מיכאל ביטון: תקעו להם עז, שמו להם פרמטר שאין לאף עסק

מיכאל ביטון:  לא צריך את הפרמטר של 30% הכנסות עצמיות

מיכאל ביטון:  אם הוא ירד בפעילות הכלכלית, הוא כמו כל עסק שצריך לקבל פיצוי, ואם הוא לא ירד, הוא לא יקבל

מיכאל ביטון:  מה זו העז הזאת של הכנסות עצמיות, של 30% לעמותות שנושאות בנטל, שמביאות מיליארדים למדינה עכשיו?       

גלעד קריב: ומסלול הלוואות למלכ"רים

אחמד טיבי: אפרופו ה-400 מיליון שקל, 86% מחברות הבנייה זה עסקים קטנים וקטנים מאוד

אחמד טיבי:  את זה גם צריך לקחת חשבון

ינון אזולאי: כפיר, אתם היום יושבים איתם בשביל לסגור, לא בשביל שמחר נבוא לפה ונתחיל להתקשקש איתם

ינון אזולאי:  תמצאו את הפתרון שיהיה לרצונם, כדי שיום אחרי זה יהיה לנו איפה לגור

אחמד טיבי: קיבלתם גם את הפנייה לגבי האולמות של אלון, שהיא ברורה וצודקת

אחמד טיבי:  גם בנושא הזה צריך למצוא פתרון

אחמד טיבי:  עוד תלונות שאנחנו מקבלים הן לגבי הצורך למזער או לבטל את כל מנגנוני הבקרה המוגזמים, את כל הבירוקרטיה על שחרור כספים

אחמד טיבי:  אין כמעט ענף שלא סובל מהבירוקרטיה הזאת

אחמד טיבי:  אני שב ומבקש לקחת את זה בחשבון

חנוך דב מילביצקי: אני ברשותכם רוצה להתייחס לכל מיני נקודות בהצעת החוק שאני חושב שיש איתן בעיה

חנוך דב מילביצקי:  אם ניגש לסעיף של הוצאות מזכות בעסקים שבין 100 ל-300 מיליון, אז יש פה 600,000 שקלים בתוספת 0

חנוך דב מילביצקי: 3% מחלק מהמחזור

חנוך דב מילביצקי:  הדבר הזה יוצר עיוות, כי ככל שהעסק קרוב יותר למחזור ויש לו הפסד גדול יותר, כך הוא מקבל פחות פיצוי

חנוך דב מילביצקי:  אני חושב שאת ה-0

חנוך דב מילביצקי: 3  צריך להגדיל לאחוז

חנוך דב מילביצקי:        הדבר השני הוא הלוואות בערבות מדינה

חנוך דב מילביצקי:  אל"ף, אני לא מבין למה זה לא פותח לכל הארץ, למה אתם עושים הגבלת קילומטר, ובי"ת, אני לא מבין למה התנאים הם יותר קשים מהקורונה

חנוך דב מילביצקי:  אני לא מדבר כרגע על הריבית, אני מדבר על כל התנאים של ההלוואות, הסכומים וכן הלאה

חנוך דב מילביצקי:  נושא שצריך להתייחס אליו פה זה הריבית, כי כשבאה המדינה ונותנת הלוואות בערבות מדינה של פריים פלוס אחוז וחצי, זה וואחד ריבית

חנוך דב מילביצקי:  אני יודע מה קורה כרגע עם הריביות

חנוך דב מילביצקי:  יכול להיות שצריך לשבת עכשיו עם בנק ישראל ועם כולם ולתת הלוואות של פריים מינוס

חנוך דב מילביצקי:  צריך לבוא ולבדוק את הדבר הזה, כדי להזרים כסף למי שצריך

חנוך דב מילביצקי:           יש כרגע פטור לייבוא של כל מיני סחורות על ידי אנשים פרטיים, בעיקר אופנה ודברים כאלה שפטורים ממע"מ

חנוך דב מילביצקי:  אני חושב שבעת הזאת להמשיך לתת פטור לחברות זרות שלא עובדות בארץ, שלא מעסיקות בארץ, כמו זירות מסחר סיניות שהן בכלל מחקו אותנו מהמפה, זה הזוי

חנוך דב מילביצקי:  אני חושב שאת הדבר הזה אפשר בעת הזאת לבטל ועל ידי זה לעודד את הקנייה בארץ

משה גפני: שי חג'ג', בקשה

שי חג'ג': האמת שאני עצוב, כי לפני שלושה שבועות קברתי את אחיינית שלי ו-16 תושבים אצלי

שי חג'ג':  למרות זאת באתי לפה כדי להתווכח על קילומטרים כאלה ואחרים

שי חג'ג':  מועצה אזורית מרחבים היא 7  קילומטר 100, עד 25 קילומטר

שי חג'ג':  אנחנו רואים איזה שהוא מתווה של פיצוי על 20 קילומטר שמוציא מתוכו שלושה יישובים במועצה שלי

שי חג'ג':  אני צריך להסתכל לתושבים האלה בעיניים ולהגיד להם שהם לא יקבלו פיצוי כמו כולם כי הם מחוץ ל-20 קילומטר

שי חג'ג':  אני מבקש שכל היישובים במועצה שנמצאת בתוך ה-20 קילומטר ייכללו

שי חג'ג':  לא יתכן שמושב תפרח, מושב גילה או מושב בטחה יצאו החוצה וכל השאר יקבלו

שי חג'ג':  מספיק להתקשקש על שטויות, זה כסף קטן

שי חג'ג':  תתייחסו למועצה כמועצה

שי חג'ג':  שר הביטחון קבע שנתיבות, אופקים ומרחבים הם עוטף בכל דבר ועניין בנושא המלחמה, לכן אין שום סיבה שהתושבים שלנו לא יקבלו פיצוי בדיוק כמו העוטף

שי חג'ג':  המחבלים היו אצלנו

גלעד קריב: שי, מה ההבדל בין המדרגות? אומרים לנו שאין הבדל, זה אפס עד 40

שי חג'ג': תקרא ותראה שיש הבדלים

שי חג'ג':  האוצר לא פראייר

משה גפני: פניתי לשר האוצר במכתב על הנושא הזה

משה גפני:  גם אני סבור שלא יכול להיות שיהיה הבדל בין היישובים השונים

משה גפני:  אני מחכה לתשובה

משה גפני:  אנחנו נראה מה לעשות עם העניין הזה

אליהו דלל: בתוך המועצה האזורית אסור שיהיה הבדל

ולדימיר בליאק: אין, למיטב הבנתי, מדרגה של 20 עד 40

משה גפני: רוביק דנילוביץ', ראש עיריית באר שבע

רוביק דנילוביץ': התלבטתי, אדוני היושב ראש, באיזו דרך לדבר, כי אני לעיתים אמוציונאלי מידיי, אבל אני חושב שכולנו נמצאים באותה ספינה

רוביק דנילוביץ':  המדינה שלנו חוותה וחווה רעידת אדמה קשה מאוד

רוביק דנילוביץ':  ברעידת האדמה הזאת כולם נפגעו בצורה כזו או בצורה אחרת

רוביק דנילוביץ':  לפני מספר שבועות, ממש אחרי הטבח הנוראי, שר הפנים זימן דיון עם ראשי הרשויות בדרום

רוביק דנילוביץ':  כאות כבוד הוא נתן לי לפתוח

רוביק דנילוביץ':  אמרתי לו, "אדוני השר, שמע קודם את ראשי הרשויות בעוטף, הם הרי ספגו את המכה הנוראית, הם נמצאים בטראומה"

רוביק דנילוביץ':  ברגע שאתה מסתכל על התמונה בכללותה אתה מבין שבמצב כזה של אי ודאות צריך לייצר בהירות

רוביק דנילוביץ':  אין פה אחד נגד השני, ואני בטוח שכולם רוצים טוב, אבל צריכים לייצר בהירות, במיוחד לאור העובדה שהמערכה הזאת, על פי כל מה שאומרים לנו, היא בלתי מוגבלת בזמן

רוביק דנילוביץ':  חווינו הרבה מאוד סבבים

רוביק דנילוביץ':  בכל סבב שחווינו אמרו לנו עוד שלושה ימים, עוד חמישה ימים

רוביק דנילוביץ':  נשכנו שפתיים, התאפקנו, התמגנו, הסתגרנו, אפשרנו למדינה לעשות את עבודתה

רוביק דנילוביץ':  אין איזה תאריך שאתה יודע שזה יסתיים

רוביק דנילוביץ':  יש אמירה נחושה שאחת ולתמיד נמגר את הטרור מרצועת עזה

רוביק דנילוביץ':  אנחנו לא רוצים לחזור לצבע אדום, לא רוצים לחזור ולהתמגן, אנחנו רוצים לחיות בשפיות

רוביק דנילוביץ':        יש את היום שאחרי

רוביק דנילוביץ':  אני מבין שצריכה להיות אחריות תקציבית, גם אני ראש מערכת

רוביק דנילוביץ':  ברור לי שכולנו נמצאים בסיטואציה לא פשוטה

רוביק דנילוביץ':  במציאות הזאת צריכים להבין שאי אפשר לעבוד על פי נוסחה, כי אנחנו נמצאים באמת בחירום, במלחמה קיומית שכולנו מבינים עד כמה היא כואבת וקשה

רוביק דנילוביץ':  פה צריכים לראות איך מייצרים כל הזמן פתרונות, איך מקשיבים לאנשים

רוביק דנילוביץ':  ברגע שאתם, נבחרי הציבור מכל הדעות ומכל ההשקפות, באים ומקשיבים לנו, זה הרבה

רוביק דנילוביץ':  אני בטוח שתדעו למצוא את הפתרונות

רוביק דנילוביץ':  אני לא צעקתי על שר האוצר כשלא היינו במתווה

רוביק דנילוביץ':  ביקשתי לדבר איתו

רוביק דנילוביץ':  אמרתי לו, "אדוני השר, בוא רק תקשיב"

רוביק דנילוביץ':  אנחנו בכל הסבבים היינו במתווה של ה-40 קילומטר

רוביק דנילוביץ':  אנחנו העוטף של העוטף, אנחנו הבסיס

רוביק דנילוביץ':  ממי אנחנו שואבים את הכוח הכלכלי שלנו? מאנשי הדרום

רוביק דנילוביץ':  איפה הם עכשיו אנשי הדרום? הם ברובם נמצאים בגוש דן, בים המלח או באילת

רוביק דנילוביץ':  העסקים סגורים לחלוטין, האנשים לא מתפרנסים

רוביק דנילוביץ':  רציתם שנחזיר את הלימודים? החזרנו עכשיו את הלימודים

רוביק דנילוביץ':  לא פשוט, לא קל לדבר עם ההורים ולהסביר להם

רוביק דנילוביץ':  זה לא רק הטילים, כי הם רוצים מאבטחים, חיילים ושוטרים

רוביק דנילוביץ':  אני מבין את הזעקה, אני מבין את החשש, אני מבין את הדאגות, אבל אני יודע שצריך לחזור לסוג של שגרה

רוביק דנילוביץ':  החוסן הלאומי בנוי ממערכת החינוך, בנוי מהמגזר העסקי, בנוי מענף הבנייה שהולך להיות בתקופה קשה מאוד

רוביק דנילוביץ':  כולנו ביחד

רוביק דנילוביץ':  בסוף זה אנחנו, זה האנשים

רוביק דנילוביץ':  איך מחזירים את אנשי העוטף בחזרה? גם אני ראש עיר שיש לו מסגרת תקציבית

רוביק דנילוביץ':  האם חשבתם שבשבועיים הראשונים, כשהעוטף היה צריך סיוע והגיעו אלי גדודים ועוד גדודים של חיילים שהיו צריכים מזרנים, שכפ"צים ואוכל, אמרתי לגזבר העירייה "חכה רגע?" לא, אמרתי לו "שחרר, אנחנו בחירום, אנחנו במלחמה, אחר כך נראה איך עושים סדר

רוביק דנילוביץ': " אנחנו צריכים לעשות את הכל כדי ליצור ודאות

רוביק דנילוביץ':  המדינה צריכה לגלות מצד אחד הבנה ומצד שני נדיבות

רוביק דנילוביץ':       כל הסבבים שחווינו ב-15 השנים שאני ראש עיר עלו למדינה עשרות מיליארדי שקלים

רוביק דנילוביץ':  אם המדינה באמת תעמוד במילתה ויהיה לנו שקט למשך זמן רב, זה יחסוך למדינה הרבה מאוד כסף

רוביק דנילוביץ':  אני אופטימי שיבוא שגשוג ותבוא צמיחה למדינת ישראל, כי אנחנו עם חפץ חיים, אנחנו יודעים לקום, להתנער ולהתעורר

רוביק דנילוביץ':  אני מאמין ברוח הישראלית

רוביק דנילוביץ':  אני רוצה להגיד תודה על ההקשבה

רוביק דנילוביץ':  שר האוצר והצוות שלו, אחרי שקיבלו את המתווה שלנו, אחרי ששמעו את ההסבר ההגיוני שלנו, הבינו שצריכים לשנות את המתווה

רוביק דנילוביץ':  אני רוצה לומר תודה לשר האוצר סמוטריץ', אני רוצה לומר תודה רבה לך, היושב הראש גפני, שגם איתך שוחחתי וגילית הבנה, הקשבה

רוביק דנילוביץ':  אני רוצה להודות לחבר הכנסת אופיר כץ, יושב ראש הקואליציה, שבאמת עשה הרבה, ואני רוצה להודות לשרים ולחברות וחברי כנסת מכל הסיעות

רוביק דנילוביץ':  זה מראה את האחדות והביחד שלנו

אילן גילאון: אני גם רוצה להגיד תודה

אילן גילאון:  אני בעל עסק בבאר שבע

אילן גילאון:  הצלתם את העסק שלי ועוד הרבה עסקים בבאר שבע

אילן גילאון:  לא היינו שורדים בלי המתווה הזה

משה גפני: השר וסרלאוף, בקשה

יצחק שמעון וסרלאוף: אני נמצא פה כדי להביע אמפתיה וסולידריות בראשי המועצות

יצחק שמעון וסרלאוף:  זה מה שאנחנו זקוקים לו בתקופה הזאת

יצחק שמעון וסרלאוף:  אני קצת נבוך ואולי מתבייש על כך שאנחנו מתכתבים איתכם על דקויות

יצחק שמעון וסרלאוף:  הזעקה צריכה לבוא מאיתנו, לא שאתם תבואו אלינו, תדרשו ותרימו קול

יצחק שמעון וסרלאוף:  אני אומר את הדברים האלה לא רק פה, אני אומר אותם בחדרים המתאימים, אם זה בקבינט החברתי-כלכלי ובישיבות הממשלה

יצחק שמעון וסרלאוף:  חיזוק הרשויות בעת הזאת זה הדבר הכי מתבקש שיש, אתם יודעים הרבה יותר טוב מאיתנו מה הצרכים שלכם

יצחק שמעון וסרלאוף:   אנחנו צריכים להזרים לכם תקציבים גמישים, כדי שתוכלו לנהל את העיר

יצחק שמעון וסרלאוף:  אנחנו לא צריכים לבנות לכם תכניות, אנחנו לא צריכים להגיד לכם מה טוב לכם, אנחנו צריכים לתת לכם את המענה בצורה של תקציב גמיש שאתם יודעים לנהל בצורה הטובה ביותר

יצחק שמעון וסרלאוף:  זה מה שהמשרד שלנו עשה, ואני מקווה שנקבל עוד תקציבים כדי להעביר אליכם בצורה גמישה

יצחק שמעון וסרלאוף:  אני מקווה שכל משרדי הממשלה יתכנסו לדירקטיבה הזאת

יצחק שמעון וסרלאוף:       בשיחותיי עם המועצות עלה בצדק העניין שאנחנו מתייחסים למועצה מבחינה ביטחונית כגוש אחד

יצחק שמעון וסרלאוף:  הבעיה שכשאנחנו מדברים על כספי פיצויים, אנחנו מתחילים לחלק את המועצה – זה מעל 7 קילומטר, זה מתחת, זה יקבל, זה לא יקבל

יצחק שמעון וסרלאוף:  ברור לעיני כל שהדבר הזה יוצר סכסוכים פנימיים, מתיחויות, כשזה הדבר האחרון שאנחנו צריכים בתקופת מלחמה

יצחק שמעון וסרלאוף:  אם אנחנו יודעים להסתכל על מועצה כגוש אחד מבחינה ביטחונית עורפית, כך אנחנו צריכים להתייחס אליה כגוש אחד מכל הבחינות, על כל המשמעויות הכלכליות והכספיות שנובעות מכך

יצחק שמעון וסרלאוף:  צריך להסתכל על הכל כחטיבה אחת, גם על כל העוטף וגם על כל רשות בפני עצמה, בלי לחלק אותה לשניים

יצחק שמעון וסרלאוף:       	הגדרנו למלחמה הזאת שני יעדים

יצחק שמעון וסרלאוף:  היעד הראשון הוא מיטוט החמאס, מיטוט היכולות השלטוניות והצבאיות שלו, והדבר השני זה החזרת החטופים במהרה

יצחק שמעון וסרלאוף:  אני חושב שצריך להגדיר עוד מטרה למלחמה הזאת חוץ מהחזרת החטופים, וזה החזרת התושבים למקומות שלהם, לבתים שלהם, כשזה לא רק לעוטף עזה, זה גם לצפון

יצחק שמעון וסרלאוף:  התושבים, לפי מה שאני מדבר איתם, לא יחזרו כל זמן שיש איום, אם זה מהדרום או מהצפון, כשלדעתי אפילו יותר קשה להחזיר לצפון

יצחק שמעון וסרלאוף:       	הדבר הנוסף זה סוגיית האזרחים הוותיקים

יצחק שמעון וסרלאוף:  המתווה הזה לא יעבור בלי פיצויים עבור אזרחים ותיקים שעובדים, ואני חושב שיש על זה קונצנזוס רחב

יצחק שמעון וסרלאוף:  המתווה לא יעבור בלי שיהיו פיצויים וחל"תים גם לעובדים שהם אזרחים ותיקים

מיכאל ביטון: הוותיקים הלכו לעבוד כי הם עניים

יצחק שמעון וסרלאוף: אם אתם אומרים שיש להם קצבת זקנה, נשלים להם את הפער הזה של ההכנסות על קצבת הזקנה

יצחק שמעון וסרלאוף:       הדבר האחרון זה סוגיית המגזר השלישי, אם זה עמותות ומלכ"רים שנתנו כתף במלחמה הזאת

יצחק שמעון וסרלאוף:  המשרד שלי מנסה לייצר איתם שיתופי פעולה, מיזמים

יצחק שמעון וסרלאוף:  אני חושב שצריך להכניס למתווה הפיצויים גם מלכ"רים, גם עמותות שנתנו כתף בתקופת המלחמה, שנתנו את המענה הראשוני עד שמשרדי הממשלה ידעו להתארגן ולהגיע לקצה

מיכל שיר סגמן: אף אחד ממשרדי הממשלה עוד לא הגיע לאזרח

יצחק שמעון וסרלאוף: עושים מאמצים

יצחק שמעון וסרלאוף:  כרגע אני מדבר על העמותות שאנחנו יודעים שהיו שם ונמצאות גם בימים אלה

יצחק שמעון וסרלאוף:  אנחנו יודעים שההכנסות שלהן ירדו וההוצאות גדלו

יצחק שמעון וסרלאוף:  צריך לתת להן פיצויים

מיכל שיר סגמן: כרגע הן קיבלו מענה פחות מהקורונה

יצחק שמעון וסרלאוף: נכון, ולכן אני דורש שבמתווה הפיצויים שיוצג תהיה התייחסות גם למגזר השלישי

אורית פרקש הכהן: סליחה, השר, אתה חבר בממשלה

אורית פרקש הכהן:  הערת את ההערות האלו בממשלה?       

יצחק שמעון וסרלאוף: אמרתי את דבריי גם בישיבת הממשלה, גם בקבינט החברתי-כלכלי, אבל חשוב לומר את זה גם פה, כי נמצאים פה הנציגים של המגזר השלישי

יצחק שמעון וסרלאוף:  חשוב שהם ידעו וישמעו שיש מי שזה חשוב לו ושם את זה על השולחן

משה גפני: אימאן ח'טיב יאסין, בקשה

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתחיל בנושא של העמותות, שנתנו כתף וימשיכו לתת כתף

אימאן ח'טיב יאסין:  הן אלו שממשיכות להישאר עם התושבים מבחינת מענה רגשי ומענה פיזי

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך להתייחס אליהן כאל עסקים, אחרת לא רק העמותות יפסידו מזה ולא יתקיימו אלא גם לא תהיה העזרה שהן יכולות לתת בנגישות ובמהירות לאזרחים שזקוקים לזה

אימאן ח'טיב יאסין:        הנקודה השנייה היא בקשר למעונות היום הפרטיים

אימאן ח'טיב יאסין:  ניתן כסף למעונות הסמל ולא למעונות הפרטיים

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך לתת להם את אותו מענה, כדי שיוכלו להחזיק מעמד ולהמשיך

אימאן ח'טיב יאסין:       הנושא השלישי הוא בקשר לחל"ת גמיש

אימאן ח'טיב יאסין:  בשביל שהעסקים והעובדים יחזיקו מעמד, ימשיכו לעבוד ויצליחו, צריך לאפשר את החל"ת הגמיש, לא לוותר עליו בתוך המתווה הזה

אימאן ח'טיב יאסין:       הדבר הרביעי הוא בקשר לענף הבנייה

אימאן ח'טיב יאסין:  אסור להשאיר אותם מחוץ למתווה

אימאן ח'טיב יאסין:  ענף הבניין נמצא מעל המתווה מבחינת המחזור הכלכלי השנתי שלו

אימאן ח'טיב יאסין:  גם ההשפעה שלו על המשק היא באותו סדר גודל

אימאן ח'טיב יאסין:        נקודה אחרונה היא לגבי הסוגיה של המרחקים

אימאן ח'טיב יאסין:  אני לא רוצה להיכנס אם זה 20,30 או 40 קילומטר

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מודעת לזה שישנם אנשים ועסקים שנמצאים בטווח מסוים שצריך להתייחס אליהם אחרת, אבל יש עסקים בתוך המדינה, בתוך הגבולות של מדינת ישראל, שנמצאים בכל המקומות ונפגעים קשות בגלל שהם לא יכולים לעבוד

אימאן ח'טיב יאסין:  אסור להפקיר אותם

אימאן ח'טיב יאסין:  לא יכול להיות שישכחו אותם במתווה הזה

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מבקשת שהדברים האלה יילקחו בחשבון

אימאן ח'טיב יאסין:  כמובן שיש לקחת בחשבון גם את העובדים הוותיקים ואת הנשים בהיריון שהוצאו לחל"ת

אימאן ח'טיב יאסין:  אם הולכים על מתווה, צריך שהמתווה יהיה כולל ומקיף

משה גפני: דובי אמיתי, בקשה

דובי אמיתי: תודה, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת

דובי אמיתי:  אחד הדברים שבאמת מטרידים אותי לאורך הדיון מהבוקר זה אם נסיים עד יום רביעי ונוכל לצאת עם בשורה גם לאנשי העוטף וגם למגזר העסקי

דובי אמיתי:  למען הגילוי הנאות, ישבתי בתחילת השבוע עם הצוות באגף תקציבים, עם שר האוצר ועם יושב ראש ועדת הכספים כדי לצמצם ולהביא מתווה כפי שהוצג על ידי כפיר בטט

דובי אמיתי:  הייתה הסכמה על המתווה

דובי אמיתי:  למען הגילוי הנאות, אני יושב ראש של חברה מעל 400 מיליון שקל, בעל השליטה בחברה כזאת

דובי אמיתי:  לא מצאנו עדיין פתרון לחברות מעל 400 מיליון

דובי אמיתי:  זה לא שהוצאנו את זה מסדר היום - -      

משה גפני: נמשיך לדון

דובי אמיתי: אנחנו נמשיך לדון

דובי אמיתי:  הייתה הסכמה בחדר, אבל זה לא מופיע בתזכיר ובתקנות

דובי אמיתי:  צריך למצוא לזה פתרון

דובי אמיתי:  אמרתי לכפיר בטט שצריך למצוא פתרון לקבלנים

דובי אמיתי:  שוחחו איתי הרבה, וגם שמעתי את חברי ראול, לכן אני מניח שיימצא לזה פתרון

משה גפני: גם למגזר השלישי

דובי אמיתי: חד וחלק

ינון אזולאי: למגזר השלישי יש איזה שהוא מענה כמו שהיה בקורונה, רק צריך לשים לב עד כמה הוא טוב

דובי אמיתי: כשישבנו בלשכת שר האוצר, לא סיכמנו על כך שבתזכיר החוק יופיע העניין של למעלה מ-400 מיליון

דובי אמיתי:  אני באופן אישי נפגע מזה

דובי אמיתי:  כן אמרנו שנמצא את הדרך ונמצא את הכלים לתת להם את הפתרון

דובי אמיתי:  אני לא יודע אם זה יהיה בטקט הזה או בטקט השני

דובי אמיתי:  מה שהוביל אותי זה בדיוק מה שמוביל אותי במלחמה כשאני על מדים – מטפלים קודם כל בפצוע הקשה, שזה העסקים הקטנים, העצמאים, אחר כך בעסקים הבינוניים ובעסקים הגדולים

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אנחנו באירוע שלא היה מאז קום המדינה - אנשים נרצחו, בתים נשרפו, יותר מ-240 חטופים נמצאים בעזה עכשיו, החיילים שלנו נלחמים ונהרגים בלחימה, ואנחנו כאן מתווכחים ורואים שהממשלה עוד לא קלטה את גודל האירוע

חמד עמאר:  להתחיל את הדיון הזה בלשמוע את שר הכלכלה, שהוא שר בכיר, כאילו שהוא לא חלק מהמתווה, לשמוע את רכז הקואליציה כאן, כאשר עוד מעט גם יגיע עוד שר וידבר - מה, לא התקיים דיון בממשלה? באירוע כזה היה צריך להיות דיון בממשלה, להגיע עם על הכל מוסכם לכאן, לא להגיע למצב ששר מציג מתווה אחר ודברים אחרים

חמד עמאר:       הנושא של 7 קילומטר, 9 קילומטר זה לא דבר קדוש, אנחנו צריכים להוציא את מהראש

חמד עמאר:  אני לא מצליח להבין, אנחנו עוד פעם חוזרים על 7 קילומטר, עוד פעם חוזרים על 9 קילומטר, עוד פעם מכניסים חלק מהמועצה האזורית ומשאירים חלק בחוץ? אנחנו צריכים לשמוע איומים כאן מראשי מועצות על כך שהם הולכים לשבות שביתת רעב? מדינה שמכבדת את עצמה, ממשלה שמכבדת את עצמה צריכה לשמוע מראש רשות שקבר הרבה אנשים מהיישוב שלו שהוא הולך לשבות שביתת רעב בגלל ביצועים, בגלל כסף? איפה אנחנו נמצאים? תאמין לי שאני מתבייש לשבת בדיון הזה

חמד עמאר:  אני יושב כאן מהתחלת הדיון ושומע את מה שהאנשים מדברים

חמד עמאר:  את הנושא של 7 קילומטר, 9 קילומטר צריך להוריד, לא צריכים לדבר על זה, צריכים לתת לכל מי שמגיע לו

חמד עמאר:  שמעתי את שר האוצר, שמעתי את ראש הממשלה אומר שהם פותחים את הכיס, שהם יכולים לפתוח את הכיס

חמד עמאר:  הייתי שר במשרד האוצר, אני יודע שכשהממשלה רוצה והמדינה רוצה, היא יכולה

חמד עמאר:  אני אומר לך, עכשיו צריך, לא בכל אירוע אחר

חמד עמאר:  צריך לתת סמכויות לראשי הרשויות, הם יודעים יותר טוב מכל השרים שיושבים ולא יושבים כאן

חמד עמאר:       הנושא של מעל 400 מיליון שקל – למה להוציא אותם החוצה אם הם נפגעו ונפגעו קשה? גם עסקים קטנים ובינוניים תלויים בעסק גדול, כי בלעדיו הם קורסים, אפילו אם הם יקבלו את הפיצויים

חמד עמאר:  החוק שהביאה הממשלה הוא לא קדוש, אנחנו יכולים לשנות וצריכים לשנות את הנקודה הזאת

חמד עמאר:       דיברנו על אנשי המילואים, על הפיצויים לאנשי המילואים והגדלת הפיצויים לאנשי המילואים, אבל שכחנו את בת הזוג שלהם שנמצאת בבית עם הילדים לבד

חמד עמאר:  היא צריכה לקבל מענק מיוחד לתקופה הקשה הזאת שהיא מטפלת בילדים לבד

חמד עמאר:  אני מכיר אנשי מילואים שמה-7 לאוקטובר עוד לא חזרו הביתה, עוד לא ראו את הילדים שלהם, את הבית ואת הנשים שלהם

חמד עמאר:  גם את הנקודה הזאת צריך להכניס

חמד עמאר:  גם את גיל 67, אדוני היושב ראש, אנחנו יכולים וחייבים להכניס כאן בוועדה

משה גפני: רון תומר, בקשה

רונן צור: 	"ביחד ננצח" זו סיסמה ששוטפת את כולנו, ובחזית כולנו ננצח, אבל המתווה הזה, לצערי, כפי שמשרד האוצר הציג, הוא לא מתווה של ביחד, הוא מתווה של לחוד, הוא מתווה שמפקיר לא מעט אנשים, הוא מתווה מופקר

רונן צור:       	בכל מלחמות ישראל היה מתווה שכר כך שמי שלא יכול היה לעבוד, ולא כי הוא התפנק, אלא כי הילד שלו היה בבית, כי היה לו הורה קשיש, קיבל מהמדינה כיסוי

רונן צור:  היום זה לא קורה

רונן צור:  אני מקווה שאולי עכשיו אזרח אשדוד לא יהיה שונה מאזרח אחר, אבל למה שאזרח ראשון או חולון יהיה שונה בכך שהאימא שמחזיקה ילד בן שש לא תקבל את השכר בסוף החודש? אין שום סיבה שככה זה יהיה

רונן צור:      	אני לא יודע כמה חברות מעל 400 מיליון נפגעו, אבל בכל אחת שנפגעה מדובר על אלפי עובדים

רונן צור:  מי הספקים של החברות הגדולות האלו? הספקים הקטנים והבינוניים

רונן צור:  אם החברות הגדולות יקרסו, הן יעצרו את הקטנים והבינוניים

רונן צור:  למה צריך לזרוק אותן לשלם את השכר? אתמול, יום חמישי, שמחתי לשמוע שהמדינה נכנסה מתחת לאלונקה והודיעה שכל העובדים במגזר הציבורי, לא משנה אם 0-7, 7-20, 20-40 או 40-200, יקבלו מקדמה על חשבון השכר

רונן צור:  יושבות היום בחולון שתי אימהות לילדים בגיל 6, כשאחת עובדת במשרד להגנת המי יודע מה ותקבל משכורת, השנייה עובדת בסופר ולא תקבל כלום בגלל שלא יכלה לבוא לעבוד

רונן צור:  למה? ביחד ננצח? ככה נפסיד, ככה נפסיד את העורף

רונן צור:      	מה עם הספקים של ענף הבנייה? מה עם תעשיות הבנייה? מה עם העצמאים שהולכים לענף הבנייה? הצלנו את הקטנים והבינוניים? בשם מי הצלנו? מאות אלפי קטנים ובינוניים ייפלו יחד עם הגדולים

רונן צור:  חייבים לשנות דיסקט, חייבים קודם כל לתת מתווה שכר לכל מי שלא יכול היה לעבוד

רונן צור:  הוא לא יכול היה לעבוד לא כי הוא התפנק, אלא כי המדינה לא אפשרה לו לעבוד

רונן צור:  ראש הממשלה אמר שהוא הורה לאוצר לשפוך כסף, כדי שלאנשים יהיה מאיפה לצאת אחרי זה

רונן צור:  המתווה הזה לא נותן את זה

רונן צור:       	המתווה הזה, כשתיכנס לפרטים, מעודד חל"ת, מעודד את העסקים עד 400 מיליון לשלוח את האנשים שלהם לחל"ת ולקבל פיצוי בגינם

רונן צור:  צריך לגמור את המתווה מהר, כדי שלאנשים יהיה כסף, אבל להרבה אנשים לא יהיה כסף

רונן צור:  שלא יטעו אתכם, המתווה של 7-20 או 7-40 לא זהה ל-0-7

רונן צור:  ההורים ביישובים שהתחילו למידה בזום לא יקבלו שכר

רונן צור:  בוא נראה אימא של ילד בן 6 ששמה אותו ללמוד בזום והולכת לעבוד

רונן צור:  ב-7-20 לא יקבלו שקל

משה גפני: ולדימיר בליאק, בקשה

ולדימיר בליאק: אני שמח שאנחנו באיחור לא קטן מגיעים לחקיקה

ולדימיר בליאק:  המתווה הזה יותר טוב מהגרסה הראשונה, ואני שמח שהצלחנו להרחיב אותו מ-4

ולדימיר בליאק: 5 מיליארד ל-8 מיליארד שקל, רק שעדיין זה לא מספיק, יש הרבה לקונות שנצטרך לסגור

ולדימיר בליאק:  אני מקווה שנעבוד מהר, יעיל ונשלים את החקיקה

ולדימיר בליאק:        יש לי מספר הערות למתווה עצמו

ולדימיר בליאק:  אנשים מעל גיל 67 שהוצאו לחל"ת נשארו ללא מענה

ולדימיר בליאק:  הפתרון לגביהם הוא מענק כמו שהיה בקורונה

מיכאל ביטון: עבר חוק

ולדימיר בליאק: לחברה האזרחית שנכנסה בצורה מדהימה לוואקום שהשאירה הממשלה, בטח בשבועות הראשונים של המלחמה, אין מענה במתווה

ולדימיר בליאק:  אני מציע לאפשר לכל העמותות להיכלל במסגרת החוק ללא המגבלה שהוגדרה

ולדימיר בליאק:  אפשר גם לבחון אופציות לפיצוי מותאם לעמותות, כמו לבטל בהוראת שעה את מס שכר של 7

ולדימיר בליאק: 5% שחל על עמותות

ולדימיר בליאק:  יש גם גופים מתוקצבים שמעסיקים אנשים עם מוגבלויות שהם כרגע בחוץ

ולדימיר בליאק:  אפשר לפתור את זה בשינוי, אפשר לשנות את ההגדרה ולהכניס אותם

ולדימיר בליאק:      האם עובדים שנעדרו ממקום עבודתם עקב הנחיות פיקוד העורף, בין אם מדובר בהורים לילדים עד גיל 14, בהורים לילדים עם מוגבלויות או בעובדים עם מוגבלויות, יקבלו שכר מלא?       

קריאה: לא

ולדימיר בליאק: אז חייבים לטפל בזה

ולדימיר בליאק:  יש ברשות המסים את רוב הנתונים

ולדימיר בליאק:  איפה שאפשר לשלם את המענק בצורה אוטומטית, יש לעשות את זה, כי זה יקצר עד מאוד את פרק הזמן ממועד הזכאות ועד קבלת הכסף

ולדימיר בליאק:  אני לא צריך להסביר לכם עד כמה זה חשוב היום לבעלי עסקים

ולדימיר בליאק:       יש תקרה של השכר הממוצע במשק, של 11,870

ולדימיר בליאק:  אני חושב שהתנאי הזה מפחית מאוד את השיעור האפקטיבי של הפיצוי

ולדימיר בליאק:  בכל מקרה, גם אם אתם משאירים את זה, צריך להכפיל את זה ב-1

ולדימיר בליאק: 25 כדי להגיע לסכום במונחי עלות מעביד

ולדימיר בליאק:  בעמותות, בגלל שיש עוד 7

ולדימיר בליאק: 5%, צריך להכפיל ב-1

ולדימיר בליאק: 325, לא ב-1

ולדימיר בליאק: 25

ולדימיר בליאק:  זה מאוד חשוב, אל תפספסו את זה

ולדימיר בליאק:       פרק הזמן ממועד קביעת הזכאות עד קבלת הכסף – אני מבין שיש הסכמה על 14 יום

ולדימיר בליאק:  עדיין אני חושב שאפשר לקצר את זה ל-7 ימים

ולדימיר בליאק:  אנחנו באיחור של שלושה שבועות לפחות

ולדימיר בליאק:  אם אפשר לקצר את פרק הזמן ממועד הזכאות עד מועד קבלת הכסף, אני חושב שצריך לעשות את זה

ולדימיר בליאק:       יש 180 יום כדי לתת תשובה על השגה, לפי הנוסח הראשוני

ולדימיר בליאק:  זה היה ככה גם בקורונה, אבל זה לא עבד

ולדימיר בליאק:  צריך לקצר את זה ל-60 יום, אולי ל-90 יום

ולדימיר בליאק:       לעסק שעיקר ההכנסות שלו הוא על בסיס עונתי, יש לאפשר חישוב שהוא חלופי, לפי ממוצע של הכנסות מאז דצמבר 2022, לא רק על חודשיים של שנת הבסיס

ולדימיר בליאק:  צריך להתאים את מחזור הבסיס לשיעור עליית המדד

ולדימיר בליאק:       מבחינת רשימת ההוצאות הקבועות - חייבים להרחיב את זה לאגרות, לשכר טרחה מקצועי, להוצאות התקשורת ועוד

ולדימיר בליאק:       	לא כל כך ברור לי למה החריגו את ענף היהלומים, הוא מעסיק 15,000 עובדים

ולדימיר בליאק:  דיברו פה על ענף הבנייה שכך או אחרת תצטרכו להגיע לפתרון בחוק הזה או בחוק אחר

ולדימיר בליאק:  אתם רוצים מתווה נפרד? בואו נעשה את זה במתווה נפרד

ולדימיר בליאק:       	אנחנו מבססים את הפיצוי על החישוב הדו-חודשי

ולדימיר בליאק:  המצב שבו מחזור ספטמבר 2023 גבוה מהמחזור של ספטמבר 2022 מעוות לגמרי את החישוב, כי אפשר להגיע למצב שגם בירידה במחזור של אוקטובר תגיעו לאפס

ולדימיר בליאק:  יכול להיות שאפשר לבחון את הירידה לפי הדיווח של המקדמות במס הכנסה, או לפי חישוב חודשי

ולדימיר בליאק:       	במגעים מול האוצר סברתי שהפתרון הנכון לעסקים מעל 400 מיליון שקל הוא לתת להם אופציה של חל"ת גמיש

ולדימיר בליאק:  אנחנו לא יכולים להתעלם מהמצב של היום שבו יש לפחות 60,000 או 70,000 אזרחים בחל"ת

ולדימיר בליאק:  מה היתרון של החל"ת הגמיש? שהייצור ממשיך, הייצור לא נעצר

ולדימיר בליאק:  אני מפנה את תשומת ליבכם במשרד האוצר, אני חושב שזה הפתרון הנכון

ולדימיר בליאק:  אם אתם לא רוצים לתת מענק לגדולים, בואו נכניס אותם למסגרת של הלוואות בערבות מדינה

ולדימיר בליאק:  אתם מפחדים שהכסף ייגמר? שימו תקרה של 20 מיליון שקל לגובה ההלוואה

רונן צור: יש כבר תקרה של 400, לכן צריך לשים יותר

ולדימיר בליאק: אחוז מסוים מהמחזור, נניח 600 מיליון שקל

ולדימיר בליאק:  אני מבין שיש שתי פניות על שולחנה של ועדת הכספים, כשאחת מהן היא העברה של מיליארד 350 מיליון שקל למפונים, לבתי מלון ולמינהלת העוטף

ולדימיר בליאק:  אני לא מבין למה זה תקוע ולא עולה להצבעה

ולדימיר בליאק:  עוד לא פגשתי בעל בית מלון אחד שקיבל את הכסף מהמדינה

ולדימיר בליאק:  אם יש מאחורי זה איזה שהוא סיפור שאני לא רוצה להזכיר אותו עכשיו, אז תפסיקו עם זה, כי אנשים מחכים לכסף הזה שהוא כרגע בן ערובה של המשחקים שלכם

משה גפני: ראול סרוגו, בקשה

ראול סרוגו: 	הענף שלנו הוא ענף מרכזי במשק, הוא הקטר שמניע את הכלכלה

ראול סרוגו:  אם הוא ייפגע, כל הכלכלה תיפגע

ראול סרוגו:  ענף הבנייה במצב הכי קשה מקום המדינה

ראול סרוגו:  אם מגיע לנו כסף ולהם חסר בעוטף, תתנו להם, אל תתנו לנו

ראול סרוגו:  ענף הבנייה הוא הענף שנרתם אולי הכי הרבה בכל מלחמות ישראל ונכנס תחת האלונקה

ראול סרוגו:  ברגעים אלה ממש ישנן חברות תשתית שמתקנות את הכבישים בצפון תחת אש בגלל הטנקים שהרסו את הכבישים האלה

ראול סרוגו:  כנ"ל גם בדרום

ראול סרוגו:  שי חג'ג' שישב פה הרגע התקשר אלי בשבוע שעבר ואמר שהוא צריך את העזרה שלי כי יש לו 17 יישובים שאין בהם מיגוניות עבור כיתות הכוננות, שהממשלה לא דאגה להם לזה

ראול סרוגו:  אחרי חצי שעה אמרתי לו שיש לו, כשהכל מהכסף שלנו

ראול סרוגו:  הגיע הזמן שהממשלה והאוצר יבינו את החשיבות של הענף הזה

ראול סרוגו:       נכנסנו לאירוע הזה של המלחמה במצב קשה גם ככה, כי הריבית שעלתה גרמה לענף לבעיות קשות

ראול סרוגו:  לקחנו הלוואות ואשראי בגובה של חצי טריליון שקל

ראול סרוגו:  אדוני היושב ראש, הקבלנים חייבים לבנקים ולגופים המוסדיים כמות כסף ששווה לגובה תקציב המדינה

ראול סרוגו:  ברור לך מה יקרה אם אנחנו ניזוקים

ראול סרוגו:  מודי'ס, שבאה לבדוק את דירוג האשראי של מדינת ישראל, נתנה דוח בו נאמר שדירוג האשראי ייבחן לאור איך שהממשלה תתייחס לענף הבנייה

ראול סרוגו:  זה צריך להיות מצב הזוי ומנותק לבוא ולהחריג את ענף הבנייה

ראול סרוגו:       ממשלות ישראל לדורותיהן, לא רק הממשלה הזאת, יצרו סיטואציה שבה אנחנו תלויים כמעט אך ורק בעובדים הפלסטינים

ראול סרוגו:  יש 90,000 עובדים פלסטינים מתוך 110,000 במקצועות הרטובים

ראול סרוגו:  יש 20,000 זרים ו-90,000 פלסטינים

ראול סרוגו:  שליש מהעובדים הזרים עזבו אותנו, וגם אין לנו עובדים פלסטינים

ראול סרוגו:  הענף הזה עכשיו עובד בתפוקה של אולי 15%

ראול סרוגו:  לפי סקר של הלמ"ס, ולא אני עשיתי אותו, 62% מהעוסקים בענף בסכנת סגירה

ראול סרוגו:  חברים, ביום חמישי פורסם ששתי חברות בנייה שמנהלות פרויקטים של רכבת ישראל מבקשות הקפאת הליכים כי הן חייבות 50 מיליון שקל

ראול סרוגו:   מה זה אומר? עבור מה מבצעות חברות הביצוע? עבור בתי ספר, גני ילדים, רכבת, כבישים

ראול סרוגו:  אתם באוצר לא מבינים שאם החברות האלו יקרסו, לא יהיו לנו בתי ספר בספטמבר 2024, לא יהיו לנו כבישים בזמן

ראול סרוגו:  סביב חברות הבנייה האלו שקורסות נופלים אחרים

ראול סרוגו:  בואו ניקח לדוגמה קבלן תשתיות שמבצע תשתיות עבור מועצה או יישוב קטן בחברה הערבית ויש לו טרקטור, יש לו 15 עובדים פלסטינים ושני עובדים ישראלים

ראול סרוגו:  מה בדיוק הוא יעשה עכשיו? איך הוא ישלם לעובדים הישראלים כסף? האם הוא שורד את זה? יש לו צ'קים בחוץ שהוא נתן

ראול סרוגו:  אם הוא לא מקבל כסף בגלל שהוא לא מבצע בנייה, הוא קורס

ראול סרוגו:  תיקח קבלן אחר במחיר מטרה

ראול סרוגו:  מחיר מטרה ומחיר למשתכן זו תכנית הדגל של משרד השיכון והאוצר בשנים האחרונות

ראול סרוגו:  הושקעו בתכניות האלו מיליארדים

ראול סרוגו:  הקבלנים שם מרוויחים מעט

ראול סרוגו:  נתח הרווחים הוא נמוך מאוד במכרזים האלה, כי המדינה מכתיבה להם מה יהיה המחיר הסופי של הדירה

ראול סרוגו:  היא גם רוצה דרך רמ"י שהקבלן ייתן מחיר גבוה על הקרקע

ראול סרוגו:  בהתחלה הוציאו להם את הפרשי ההצמדה, הם לא מקבלים אותם, ועכשיו הריבית עלתה והם לא יכולים לעבוד

ראול סרוגו:  הם הקבלנים הראשונים שיקרסו

ראול סרוגו:  הם קבלנים יזמים, לא קבלנים מבצעים

ראול סרוגו:  אתם יודעים מה קורה לעשרות אלפי זוגות צעירים שמחכים לדירות המוזלות? חלקם נלחמים עכשיו בתוך עזה

ראול סרוגו:  ניקח קבלן אחר שעושה תמ"א 38 ופינוי בינוי

ראול סרוגו:  אותו קבלן פינה 15,20,40 דיירים שהוא משכן בדירות שכורות

ראול סרוגו:  הוא צריך לממן עכשיו את שכר הדירה, את עיכוב הזמנים

ראול סרוגו:  אנחנו לא נפגעים במחזורים, אנחנו נפגעים בזה שאנחנו לא עובדים, וזה ההבדל בין תקופת הקורונה לעכשיו

ראול סרוגו:  חייבים לתת לנו מענה

אליהו (אלי) רביבו: 	ראול, בסוף צריך להיות המתווה שאנחנו בונים להקמת תאגיד

ראול סרוגו: כרגע אנחנו זקוקים לסיוע

ראול סרוגו:  ענף הבנייה הוא ספינה ענקית שהתנגשה בקרחון

ראול סרוגו:  אם לא נסתום את הפרצה, נטבע כמו הטיטניק, ואחרינו כל כלכלת ישראל

ראול סרוגו:  אני מעסיק עשרות עצמאים

ראול סרוגו:  כל מה שאתם נותנים לעצמאים לא שווה כלום, כי ברגע שאני נופל הם גם נופלים

משה גפני: מיכאל ביטון, בקשה

מיכאל ביטון: העוטף צריך להיות לפני כולם

מיכאל ביטון:  יש 20 ראשי רשויות

מיכאל ביטון:  שימו אותם בחדר

מיכאל ביטון:  אל תביאו אותם להשפלה שיש פה חודש אחרי מלחמה

מיכאל ביטון:  בואו נדון פה כל הלילה, כדי שהמקדמות יינתנו תוך חמישה ימים

מיכאל ביטון:  תבטלו את הכלל המיותר של 30% הכנסות עצמיות למגזר שלישי

מיכאל ביטון:  אם העמותה נפלה בהכנסות, היא תקבל פיצוי, ואם היא לא נפלה, היא לא תקבל

מיכאל ביטון:  יש עמותות שמטפלות בילדים אוטיסטים עם 90% או 100% הכנסות מהממשלה

מיכאל ביטון:  אם היא נופלת עכשיו, היא לא תקבל? היא לא תטפל בילדים אוטיסטים? קיבלתי הבהרות על כך שעסק חדש שקם השנה לא ייפגע, וקיבלתי הבהרות על כך שלאדם שעבר מהעסקה כשכיר לעסק או הפוך יימצא פתרון

מיכאל ביטון:  מפעל שקיבל שיפוי מהמדינה, עזרה, יעסיק את העובדים, לא יקבל כסף ויעשה גל פיטורים

מיכאל ביטון:  צריך לשמור על העיקרון של יותר עובדים בעבודה, פחות בחל"ת, כי למדנו מהקורונה שקשה מאוד לשקם את המשק כשמוציאים הרבה אנשים לחל"ת

משה גפני: רועי כהן, בקשה

רועי כהן: אדוני היושב ראש, חברי ראול סרוגו דיבר על סקר שעשו הלמ"ס

רועי כהן:  אני רוצה להקריא כמה הפגיעה היא קשה בעסקים שאני מייצג, ונמצאים פה מעונות היום, חינוך, שחקנים, תיירות, תרבות

רועי כהן:  "מבחינת האומדנים לפי קבוצות גודל העסק ומספר המועסקים, ניכר שהפגיעה בתעסוקה בעסקים הקטנים חמורה יותר

רועי כהן:  42% מהעסקים שבהם 5 עד 10 משרות שכיר נמצאים על סף סגירה

רועי כהן:  ניתן לראות שבענפים שלהלן מרבית העסקים הקטנים מדווחים על ירידה של יותר מ-50% בהכנסות

רועי כהן:  ענפי שירותי רוח – כ-82%,  שירותי מזון ומשקאות – 71%"

רועי כהן:  ואני פונה אליך, אדוני היושב ראש, נשות של מילואימניקים שגויסו בצו 8 ויש להם עסקים, יש להם מסעדות, מתקשרות אלי ואומרות שמחזירים להן צ'קים

רועי כהן:  נגיד בנק ישראל קיבל ביום רביעי משכורת לחשבון הבנק שלו

רועי כהן:  למה הוא לא יודע להורות לבנקים להפסיק את החזרות הצ'קים? למה המפקח על הבנקים לא יודע לעשות את זה? הוא מגן עלינו שם? הוא בצו 8?  סמג"ד בשריון אומר לי, "רועי, הולכים להחזיר צ'קים לאשתי, היא בוכה בבית עם הילדים"

רועי כהן:  למה? שיזוזו המפקח על הבנקים ונגיד בנק ישראל

רועי כהן:  מה הם עושים?      

מיכאל ביטון: קיבלנו הבטחה מהמפקח על הבנקים שלא ייפגעו - -      

רועי כהן: שיבוא לפה, אני רוצה להתעמת איתו

רועי כהן:  אני רוצה לראות מנהל בנק שיתעסק איתי

רועי כהן:  אני אעשה לו שיימינג, זבובים לא ייכנסו לבנק שלו

רועי כהן:  מה זה?       

מיכאל ביטון: קיבלנו הבטחה מהמפקח על הבנקים שמי שנפגע במלחמה לא ייפגע בבנק

גלעד קריב: הם סירבו להתחייב

רועי כהן: אדוני היושב ראש, עשית עבודה מדהימה, אבל אנחנו צריכים לדייק

רועי כהן:  מי שצריך להיכנס מתחת לאלונקה שייכנס

רועי כהן:  מה זה? איפה המפקח על הבנקים שנותן שיחזירו צ'קים לאנשים שנמצאים בצו 8? הבטיחו לנו שעוסקים פטורים יהיו עד 107,000 ₪ ולא 120,000, והבטיחו לנו שעוסקים מורשים עד 120,000 יוכלו להיות כעוסקים מורשים

רועי כהן:  את כל הדברים האלה אני וירון נדייק, כדי לגרום לכך שלא יקרה מה שקרה בקורונה

רועי כהן:  לא ניתן שייפלו פה בין הכיסאות

רועי כהן:  אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך על ההתגייסות יחד עם כולם

רועי כהן:  מי שעושה את העבודה זה גפני

רועי כהן:  הוא וינון אזולאי נמצאים איתנו בלילה, ביום, בכל שעה, מגיע להם כל הכבוד על זה, אבל תכניסו מתחת לאלונקה גם את הבנקים וגם את נגיד בנק ישראל

רועי כהן:  שיבואו לפה ויתעמתו איתנו

משה גפני: עודד פורר, בקשה

עודד פורר: אני חושב שהדברים של רועי צריכים לעמוד פה לנגד עינינו, אבל לצערי הם לא עומדים

עודד פורר:  אנחנו בשבוע החמישי של המלחמה

עודד פורר:  אומרים שגם המתווה הזה הוא עד ה-30 בנובמבר

עודד פורר:  חוסר הוודאות של החבר'ה שנמצאים בחזית הוא פסיכי, הוא משהו שאי אפשר להשלים איתו

עודד פורר:  זה נראה שממשלת ישראל הקימה חברה חדשה, חברה לייעוץ אסטרטגי

עודד פורר:  מגיעים לפה שר אחרי שר עם יועצים

עודד פורר:  חבר'ה, מה קורה לכם? ממשלת ישראל הייתה צריכה להביא מתווה שהיינו צריכים לדייק

עודד פורר:  הם מביאים את המתווה מאוחר מידי, מעט מידי, ומגיעים לפה שרים שמספרים לנו סיפורים שלא קשורים למתווה

עודד פורר:  זה לא עובד ככה

עודד פורר:  אני לא מצליח להבין את האירוע הזה של לקבל את הגבינה השוויצרית המחוררת הזאת

עודד פורר:       בסוף יהיה מתווה לקבלנים ויהיה מתווה לחברות הגדולות, אבל זה יגיע מאוחר מידי ומעט מידי, אחרי שחלקן כבר יקרסו

עודד פורר:  אומר פה נשיא התאחדות הקבלנים שהבעיה המרכזית היא תזרים

עודד פורר:  זה שתעזור לו בעוד חודש וחצי זה מאוחר מידי, כי בדרך הוא יפיל את העסקים שיהיו שם

קריאה: ומי ישלם משכורת לעובדים שלו בינתיים?     

עודד פורר: נכון

עודד פורר:  אנחנו לא רוצים לעשות פיליבסטר, אבל אנחנו נגיש הסתייגות

עודד פורר:  זה לא יכול להיפתר בטווח זמן של שבועות, זה צריך להיפתר עכשיו בתוך החוק הזה

עודד פורר:  אם זה לא ייפתר, תהיה הסתייגות בתוך החוק על אפכם וחמתכם, ואני רוצה לראות את חברי הקואליציה שלא יצביעו גם הם בעד ההסתייגות

משה גפני: למה אתה עושה קואליציה ואופוזיציה?     

עודד פורר: כולם יצביעו בעד

עודד פורר:  במקום שזה יבוא על ראשכם, תביאו מתווה כמו שצריך שייתן פתרון לכל המשק

משה גפני: חן שרייבר, בקשה

חן שרייבר: יש לנו הרבה מאוד השגות והערות למתווה, אבל האם מישהו פה יודע איך הכסף באמת עובר לעסקים האלה? האם הם מקבלים את הפיצויים ואת מה שמגיע להם? רואי החשבון שמייצגים את כל העסקים והחברות בישראל חוו את הכישלון החרוץ בהעברת הכספים בקורונה

חן שרייבר:  אתה מדבר פה, חבר הכנסת פורר, על כך שהתזרים הוא מה שקובע, שזה צריך להגיע מהר לעסקים, אבל אני אומר לך שזה לא יגיע מהר לעסקים, כי אנחנו מכירים את מה שהיה בקורונה, את זה שלא הופקו הלקחים

חן שרייבר:  עכשיו עושים בדיוק את אותו הדבר

חן שרייבר:  אנחנו כבר שבוע וחצי בשיחות עם רשות המסים

חן שרייבר:  רשות המסים זה הגוף שצריך לחלק את הכסף

חן שרייבר:  הם יודעים לקחת כסף, אבל כשהם צריכים לחלק אותו, הם עושים את זה בקושי, קצת לאט, לא בנדיבות

חן שרייבר:  אנחנו מתחילת השיח של המתווה הכלכלי הזה מקיימים עם רשות המסים שיחות בדרגים הכי גבוהים - עם ראש הרשות, עם הסמנכ"לים

חן שרייבר:  כל מה שאנחנו מבקשים מהם זה לשחרר באופן אוטומטי לכל מי שצריך לקבל במדינת ישראל פיצויים

חן שרייבר:  לא רוצים לתת 100%? פוחדים? תנו 80%

חן שרייבר:  אל תתחילו להתעסק עכשיו בנוסחאות

חן שרייבר:  אנחנו, רואי החשבון, נעביר לרשות המסים את ההכנסות של כולם

חן שרייבר:  על בסיס ההכנסות האלה תיתן להם 80%, כשעל ה-20% נתחשבן

חן שרייבר:  אני לא מבין ממה הם פוחדים ברשות המסים

חן שרייבר:  40% מהעסקים בתקופת הקורונה לא קיבלו כסף בגלל הסחבת

חן שרייבר:  אני לא רוצה שהדבר הזה עכשיו יחזור

חן שרייבר:  אני רוצה שהם יתנו אוטומטי, לא יחששו

חן שרייבר:  ממי הם חוששים? מרואי החשבון? מה הם חושבים? שרואי החשבון רמאים, גנבים? אנחנו נבוא אחר כך ונעשה את התיקונים, נעשה את הדיוקים, נחזיר למדינה את מה שהיא צריכה לקבל

חן שרייבר:  שחררו עכשיו את הכסף, אל תחכו עם האזור האישי הזה, האזור האישי המפורסם

חן שרייבר:  אף עסק, אף מילואימניק ואף בעל חברה לא נכנס לאזור האישי של רשות המסים

חן שרייבר:  הם פוחדים להיכנס לשם, הם לא יודעים להפעיל את זה, ואז הם שוב צריכים להיעזר במייצגים, דבר שמייצר סחבת

חן שרייבר:  אנחנו רוצים להשאיר את המשק הזה בחיים

חן שרייבר:  אני רוצה שוועדת הכספים תצא בקריאה לרשות המסים להעביר את הכסף

משה גפני: מירב כהן, בקשה

מירב כהן: הדבר שהכי חשוב לי להתייחס אליו זה האירוע של החל"ת למבוגרים

מירב כהן:  יש 130,000 אנשים במדינת ישראל שעובדים מעל גיל פרישה

מירב כהן:  הם לא זכאים לדמי אבטלה ולחל"ת

מירב כהן:  אנשים אומרים שהם מקבלים קצבת זקנה

מירב כהן:  קצבת זקנה בישראל היא 1,600 שקלים

מירב כהן:  להרבה מאוד אנשים אין פנסיה

מירב כהן:  פנסיה חובה בישראל זה רק מ-2008

מירב כהן:  הם לא יכולים להסתדר ללא דמי אבטלה

מירב כהן:  מכיוון שפתרנו את זה בקורונה, היה ראוי שזה יבוא גם לכאן

מירב כהן:  זה לא מכובד שהאנשים האלה צריכים כל הזמן לחזר על הפתחים, זה היה אמור להיות מובן מאליו

ינון אזולאי: העניין הזה עם האוצר נפתר

מירב כהן: בתכנית הזאת יש 6,7 מיליארד שקלים בחודש

מירב כהן:  אחוז אחד למבוגרים היה ראוי שיהיה

מירב כהן:  חבל שתמיד צריך להתחנן

מירב כהן:  הם לא מסכנים, לכן אל תתייחסו אליהם כאל מסכנים

מירב כהן:  אף אחד לא נהיה עשיר מזה, זה רק למי שאין לו פנסיה, למי שיש לו הכנסות של פחות מ-5,000 שקל או עד 4,000 שקל

מירב כהן:  מדובר במעט כסף, כדי שאנשים יקבלו אוכל, תרופות וצרכים בסיסיים

מירב כהן:       אני מצטרפת לקריאה לסייע לעמותות

מירב כהן:  כולנו מחאנו להם כפיים כשהם היו היחידים בעורף, היחידים שבאו לתת אוכל, ציוד ומענה ראשוני

מירב כהן:  לא צריך לזנוח אותם עכשיו כשמחלקים את הכסף, זו תהיה כפיות טובה

מירב כהן:       צריך שלנשים בהיריון שיוצאות לחל"ת דמי הלידה לא יחושבו על פי החל"ת, אלא על פי השכר שלהן

מירב כהן:       העניין של המקדמות מאוד מאוד חשוב

מירב כהן:  חורה לשמוע שמי שעובד במגזר הציבורי קיבל מקדמות ומי שעובד במגזר הפרטי לא קיבל מקדמות

מירב כהן:  אם ביחד ננצח, בואו נהיה ביחד

מירב כהן:       אני מתחברת למה שאמרו הקבלנים מהכיוון של המשפחות הצעירות שיצטרכו ביום שלמחרת לקנות בית

מירב כהן:  תהיה פה עלייה דרסטית במחירים שהיא גם ככה קיימת

מירב כהן:  חייבים לעשות דיון נפרד על המשבר בענף הנדל"ן

משה גפני: עשיתי דיון עם השר

משה גפני:  אני חושב להמשיך את זה

מירב כהן: המספרים בהלוואות שניתנות היום בקרן ההלוואות שיצרה המדינה הם דמיוניים

מירב כהן:  לקחת ריבית בכמעט 8% זה משהו שהוא בלתי אפשרי

מירב כהן:  הבנקים שלנו, בניגוד למשק שנכנס לאירוע הזה עם פרמטרים כלכליים לא טובים, נכנס לאירוע הזה דווקא עם פרמטרים טובים

ינון אזולאי: יותר מידי טובים

מירב כהן: אפשר בהחלט לאפשר הלוואות לעסקים בריביות טובות

מירב כהן:  אנשים עם הכנסות של פחות מ-100,000 שקל שלא מדווחים למס הכנסה יקבלו 1,700 שקלים או 3,300 שקלים, בלי לבדוק את שיעור הפגיעה שלהם

מירב כהן:  זה עלול לחתוך לבן אדם שיש לו 9,000 שקלים את ההכנסה בחודש ל-3,000 שקל

משה גפני: אוריאל לין, בקשה

אוריאל לין: כבוד היו"ר, אנחנו חודש לאחר ה-7 באוקטובר

אוריאל לין:  אנחנו לא יכולים לשלם פרוטה פיצוי מבלי שהחוק הזה עובר

אוריאל לין:  אני מבקש לגעת קודם כל בשאלת ההמשכיות

אוריאל לין:  אנחנו יודעים שהתקופה הקובעת שאפשר לשלם פיצוי זה מ-7 באוקטובר עד 30 בנובמבר

אוריאל לין:  מה אחרי ה-30 בנובמבר? אחרי 30 בנובמבר צריך לבוא אליך מחדש, עם טיעונים, עם הארכה עד לסוף דצמבר

אוריאל לין:  אני חושב שאנחנו כבר מתחילים להשתגע

אוריאל לין:  אני מציע שמיד נקבע שהתקופה הקובעת זה עד סוף דצמבר, לא לשחק בדיונים

אוריאל לין:  המבחן עכשיו הוא מבחן הביצוע

אוריאל לין:  במלחמת לבנון השנייה שילמנו על בסיס ערך מוסף פיצוי

אוריאל לין:  כרגע, מאחר ואנחנו חייבים לפעול על ציר הזמן, אני מציע שמיד יינתנו הפיצויים על בסיס מס ערך מוסף

אוריאל לין:  לרשויות המס יש את כל הנתונים

אוריאל לין:  אפשר לתת את הפיצוי מיד לאחר שמוגשים דוחות מס ערך מוסף לגבי חודש אוקטובר

אוריאל לין:  זרימת הכסף פה חשובה מאוד

אוריאל לין:        את הנושא של פיצוי עבור השתתפות בשכר אפשר לתת בשלב ב'

אוריאל לין:  הרבה דברים שמוצעים כאן לא יספיקו, כמו השתתפות בהוצאות קבועות

אוריאל לין:  אם המחזור ירד ב-80%, נותנים לו מקסימום 22% מההוצאות? זה פשוט נמוך מידי, זה לא יעמוד במבחן, ועסקים לא יוכלו לעשות את זה

אוריאל לין:       אנחנו בתקופת הקורונה, אדוני היו"ר, פעלנו נכון, הכנסנו הרבה כסף, למעלה מ-170 מיליארד

אוריאל לין:  המשק הישראלי לאחר שנתיים הגיע למצב מצויין, עם חוב תוצר מהטובים בעולם, עם אחוז אבטלה של לא יותר מאשר שלושה וחצי אחוז

אוריאל לין:  בואו ניקח דוגמה והשוואה ממה שעשינו בתקופת הקורונה - להזרים את הכסף ולהבין שהמגזר העסקי חייב לעמוד, חייב את התמיכה מיד

אוריאל לין:  החוק הזה מנוסח פה כאילו מדובר בשומה על מס השבחה

אוריאל לין:       הנושא האחרון זה העניין של חברות מעל ל-400 מיליון

אוריאל לין:  אדוני היו"ר, המצב היום לגבי חברות כאלו הוא שונה מאשר מצב רגיל, כי יש הרבה חברות שבשנה הנוכחית הן פחות מ-400 מיליון

אוריאל לין:  כשחברה כזאת תיפול כולנו נבכה

משה גפני: אלי דלל, בקשה

אליהו דלל: מי שמחולל את הצמיחה זה לא האוצר, זה כל האנשים שהיו פה ודיברו

אליהו דלל:  זה התאחדות התעשיינים, זה הקבלנים, זה אוריאל לין, זה רועי כהן עם העצמאים

אליהו דלל:  כל אלה שדיברו קודם הם מחוללי הצמיחה

אליהו דלל:  חוב תוצר של 60% ואבטלה של שלושה וחצי אחוז אחרי כל מה שעברנו בקורונה זה מספר מדהים

אליהו דלל:  זאת אומרת, כל מה שאתם בעצם נותנים כפיצוי זו השקעה

אליהו דלל:  ככל שתשקיעו יותר, כך המדינה תקבל ביותר

אליהו דלל:       אנחנו צריכים שלחיילי המילואים ולחיילים בעורף יהיה שקט כלכלי ושקט נפשי

אליהו דלל:  את זה, לצערי, עדיין אין, לכן צריך לדאוג באופן מיידי שלא יחזרו צ'קים, שהכספים ייכנסו ישר לבנק

אליהו דלל:  הרי יודעים מי נמצא במילואים, אלה לא דברים שלא יודעים אותם

אליהו דלל:       לגבי הנושא של המועצות האזוריות – אסור להפריד את היישובים בתוך המועצות האזוריות, אסור לעשות סלקציה

אליהו דלל:       באים ואומרים שלקבלנים יש מלאי דירות

אליהו דלל:  הם צריכים לבצע את אותן הזמנות שהם קיבלו, את אותן דירות שהם מכרו

אליהו דלל:  יש בעיה עם תזרים, יש בעיה עם ריביות

אליהו דלל:  למעלה מ-100 מיליון שקל ליום ריבית משלם ענף הבנייה

אליהו דלל:  תחשבו כמה זה בשנה

אליהו דלל:  צריך לבדוק ולדאוג שהריבית תהיה מינימאלית, ואת זה אנחנו יכולים לעשות על ידי זה שנקרא למפקח על הבנקים ולבנקים

אליהו דלל:  זו לא תקופה רגילה, זה אירוע אחר לגמרי

אליהו דלל:       יש את הנושא של ערבויות המדינה

אליהו דלל:  המדינה צריכה לקחת על עצמה ערבויות

אליהו דלל:  לא יכול להיות שלמי שהמדינה נותנת ערבויות הריבית תהיה יותר גבוהה, זה פשוט לא הגיוני

אליהו דלל:      יש פה אופוזיציה וקואליציה, אבל כולנו קואליציה

אליהו דלל:  לא ניתן שיעבור פה מתווה עם החרגה של תכניות

אליהו דלל:  ישבה איתכם התאחדות הקבלנים ביום חמישי, אבל לא הגעתם לפתרון

אליהו דלל:  היום הם יושבים איתכם, לכן כדאי שתגיעו לפתרונות

אליהו דלל:  אם לא תגיעו לפתרונות, אנחנו ניתן לזה פתרונות בתזכיר

רוני מרחבי: אני רוצה לדבר על עוסקים פטורים וקטנים שהמתווה הזה מוחק ולא מתייחס אליהם בכלל

רוני מרחבי:  לאנשים שמרוויחים פחות מ-107,000 שקל  אין התייחסות לאחוזי הפגיעה

רוני מרחבי:  למה? כי הם לא מגישים דוח למע"מ פעם בחודשיים, וגם אין דרך לדעת כמה הירידה

רוני מרחבי:  מה קרה אם תתנו עוד 1,000 שקל? מישהו הולך להיות עשיר מזה? לאנשים שרגילים להרוויח גרוש וחצי ומזה לחיות אתם רוצים לתת 3,000 שקל

רוני מרחבי:  מה זה הדבר הזה? זה אנשים שגם ככה לא סוגרים חודש

רוני מרחבי:  כפיר, עם כל הכבוד, אתה מקבל משכורת נהדרת, אני בטוחה, אבל לבן אדם שמרוויח 8,000 שקל ונותנים לו 3,000 לא יהיה איך לקנות אוכל לילדים שלו

רוני מרחבי:  אתם צריכים להתבייש שאתם לא מוצאים פתרון לשכבה הכי מוחלשת, הכי מסכנה, שגם ככה בקושי מתפרנסת

רוני מרחבי:  בגלל כל מיני עניינים בירוקרטיים אתם פשוט שוכחים אותם ואומרים, "אין לנו איך לטפל בהם"

רוני מרחבי:  זו בושה

רוני מרחבי:  כל העובדים של המגזר הציבורי שיושבים בבית ומקבלים את הכסף בזמן שאנחנו בבית לא הרווחנו שקל - אתם צריכים להתבייש, פשוט להתבייש בעצמכם

גלעד קריב: מי שצריך להתבייש זה השרים והפוליטיקאים

רוני מרחבי: לא אכפת לי מי

גלעד קריב: אני מציע שנפנה את האצבע אל שר האוצר שלא טרח להגיע לכאן, לא אל עובדי הציבור

גלעד קריב:  שלושה שרים הגיעו, אבל לא שר האוצר

רוני מרחבי: לא מעניינת אותי פוליטיקה בכלל

רוני מרחבי:  כולם פה ביחד

רוני מרחבי:  צריכים להבין שיש פה שכבה הכי מוחלשת שדורכים עליה עוד יותר

רוני מרחבי:  מה זה?      

מיכאל ביטון: היא צודקת, העסקים הזעירים צריכים עזרה

רוני מרחבי: אתם מדברים איתי על עסקים ב-400 מיליון? תגידו לי, אתם השתגעתם? זה אנשים שעושים לא פחות מ-10,000 שקל בחודש

מיכל שיר סגמן: עשיתי סיור אצל עסקים קטנים ובינוניים, דיברתי איתם על מתווה הפיצויים

מיכל שיר סגמן:  אתם יודעים מה הם ענו לי? אנחנו לא רוצים

מיכל שיר סגמן:  כששאלתי למה, הם אמרו לי: "מיכל, אם יתנו לנו עכשיו, אחר כך הם יבקשו לקחת את זה מאיתנו

מיכל שיר סגמן:  אנחנו עדיין משלמים את הקורונה, את כל ההלוואות שנתנו לנו, את כל המענקים שביקשנו"

מיכל שיר סגמן:  למה אני מזכירה את זה? לא כי לא צריך להחזיר אם קיבלת ביתר, אלא כי החוק כרגע מדבר על להחזיר את הפיצויים שביתר בתוספת ריבית והצמדה

מיכל שיר סגמן:  למה? במתווה כבר יש הפרדה ברורה בין מי שלקח בכוונה פיצויים ביתר, לבין מי שפשוט עשה טעות בתום לב

מיכל שיר סגמן:  החוק כבר היום עושה הפרדה בין טעות לבין כוונה תחילה, לכן למה להעניש את העסקים האלה? למה להוסיף עוד ריבית והצמדה לפיצויים שהם צריכים לקבל? לעסקים קטנים ובינוניים שייאלצו להחזיר לא תהיה תקומה

מיכל שיר סגמן:  אין שום התייחסות לעוסק פטור ולכל מי שחי מהיד אל הפה שאם לוקחים לו את זה אז לא יהיה לו לשים את הלחם ואת החלב על השולחן

שחר תורג'מן: אני מבקש מחברי ועדת הכספים להתחייב כאן שבלי מתווה ייעודי לחברות מעל 400 מיליון שקל החוק הזה לא עובר

שחר תורג'מן:  יש 700 חברות במשק מעל 400 מיליון שקל

שחר תורג'מן:  מרביתן, דרך אגב, לא נפגעו

שחר תורג'מן:  הבנקים לא נפגעו, חברות הביטוח לא נפגעו, החברות הממשלתיות לא נפגעו, רשתות המזון לא נפגעו, חברות הכבלים לא נפגעו, חברות הסלולר לא נפגעו, ואני יכול לפרט פה עוד רשימה ארוכה

שחר תורג'מן:  סדר גודל של 100 חברות מתוך ה-700 נפגעו, שזה הנדל"ן, המסחר והתיירות

שחר תורג'מן:  בלי מתווה ייעודי לחברות האלו החוק הזה לא יכול לעבור, כי החברות האלו יקרסו

שחר תורג'מן:        החל"ת הגמיש לא עבר

שחר תורג'מן:  מה שקרה זה שעד עכשיו קרוב ל-100,000 עובדים יצאו לחל"ת במתכונת הקודמת

שחר תורג'מן:  יש גם חברות קטנות ועסקים קטנים שלא הוציאו עובדים לחל"ת, הם חיכו למתווה הנוכחי

שחר תורג'מן:  העובדים של החברות האלו, ואני מדבר בשם כל העובדים, לא צריכים לסבול מזה שהממשלה הגישה מתווה באיחור

שחר תורג'מן:  זה חייב להיות רטרואקטיבית

שחר תורג'מן:  אפשר להשאיר לחברות את החל"ת במתווה הרגיל, במקום החל"ת הרגיל שהוא לרעת העובדים

שחר תורג'מן:        ההלוואות הן בריבית שוק אפור, 7

שחר תורג'מן: 75

שחר תורג'מן:   בקורונה ההלוואות היו 2

שחר תורג'מן: 6, עם גרייס לשנה

שחר תורג'מן:  ההלוואות לא מסובסדות

שחר תורג'מן:  אי אפשר להקים קרן כשהמדינה לא משקיעה אגורה שחוקה בקרן הזאת

שחר תורג'מן:       החברות הציבוריות בתחום המסחר הן החברות היחידות שאמרו: "היה ונקבל סיוע ממשלתי ויהיו לנו רווחי יתר, נחזיר עד השקל האחרון את מה שקיבלנו"

שחר תורג'מן:  אל תעבירו את החוק בלי שיהיה מתווה לחברות מעל 400, כי חברות מעל 400 מעסיקות למעלה מ-300,000 עובדים

שחר תורג'מן:  העובדים האלה לא שונים מעובד בעסק זעיר, בעסק קטן או בעסק בינוני

שחר תורג'מן:  גם להם מגיע הגנה

שחר תורג'מן:  אנא, שיותאם מתווה לעסקים הגדולים

שחר תורג'מן:  עסקים קטנים - צרות קטנות, עסקים גדולים - צרות גדולות

שחר תורג'מן:  גם לעסקים הגדולים מגיע מתווה

גלעד קריב: העובדה שגם היום שר האוצר ומנכ"ל משרדו לא מתייצבים כאן אלא שולחים רק את אנשי אגף התקציבים, זו חרפה לשר האוצר

גלעד קריב:  לא כך אמור להתנהל הדיון

גלעד קריב:  העובדה שמגיעים שרים אחרים כדי לתקוף הצעת חוק ממשלתית זה חלק מהבדיחה העצובה

גלעד קריב:  אנשי משרד האוצר, עולה הרושם, כפי שהיה גם בתקופת הקורונה, שאתם במידה רבה עיוורים לקבוצות העובדים, אם השכירים והעצמאים, הכי מוחלשים במשק

גלעד קריב:  העובדה שאתם מוציאים מתווה כזה שמתעלם מהעובדים אחרי גיל פרישה, שלא נותן מענה ראוי לעסקים הזעירים שפטורים מדיווח - יש לכם לקונה מחשבתית

גלעד קריב:  נכון, אלו לא החברות שמובילות את עיקר הפעולה המשקית, והכלכלה הישראלית גם לא תלויה בהם, אבל האנשים האלה הם אזרחי מדינת ישראל, הם בסוף מפרנסים עשרות אלפי משפחות

גלעד קריב:  לא יכול להיות שתמשיכו להוציא מתחת ידיכם מתווים שלא נותנים מענה לקבוצות הכי מוחלשות מקרב העובדים במדינת ישראל, וזה לא בא לגרוע מהצדק שלנו לטפל בענף הבנייה  ובחברות מעל 400 מיליון שקל

גלעד קריב:  אני מקווה שנסכים שהמתווה לא עובר בלי הפתרונות לקשת העובדים והעובדות המוחלשים

גלעד קריב:       יש לי דאגה גדולה מכך שבאוצר לא לוקחים בחשבון שהמציאות הישראלית הנוכחית עלולה להיות גרועה הרבה יותר

גלעד קריב:  אני קורא את המתווה והתחושה היא שחושבים שאנחנו איכשהו אוטוטו יוצאים מהעניין

גלעד קריב:  אני חושב שהתפקיד שלנו אחרי הלקח שלמדנו ב-7 באוקטובר הוא שהממשלה דווקא תתכונן לתרחישים הרבה יותר גרועים

גלעד קריב:  נסראללה נאם ביום שישי וכולם החליטו שאין חזית צפונית

גלעד קריב:  מה יקרה כשלא רק 0 עד 40 יהיו מטווחים? חודש עבר ואין מתווה

גלעד קריב:  המתווה הזה ייכנס לתוקפו אחרי חודש וחצי של לחימה

גלעד קריב:  אני לא רואה אתכם נערכים להמשך המצב הזה לאורך שבועות וחודשים, להחרפה שלו

גלעד קריב:  המתווה היום צריך לכלול גם את האופציות האלו שלאו דווקא תפעילו אותן

גלעד קריב:  אנחנו מחכים שהמצב יסתבך ונתחיל לריב פה על הקומה הבאה של הסיוע? יש פה תחושה שהממשלה, במקום להפעיל את הקבינט החברתי-כלכלי שלא עושה כלום חוץ מלריב אחד עם השני באופן מתוקשר, במקום להושיב ביחד צוותים של משרד הכלכלה ומשרד האוצר ולבנות באמת איזו שהיא תכנית מקיפה, מקיימת עוד דיון ועוד דיון ועוד דיון שגורר את כולנו בבוץ

גלעד קריב:  אני מציע שגם אם המתווה הזה יאושר, מיד תתחיל הוועדה לדון במתווה המורחב, בשלב ב' של המתווה, כי אי אפשר להמתין או לחזור על מה שקרה כאן

יצחק פינדרוס: האוצר אמר בצורה ברורה שגם הקבלנים יצטרכו מתווה, כאשר המתווה לא יהיה דומה לזה

יצחק פינדרוס:  גיל 67, ואמר האוצר בצורה ברורה, ייכנס למתווה

נעמה לזימי: צריך לבחון פה הגדלת מענק למלכ"רים מסוימים כחיוניים לסיוע

נעמה לזימי:  יש מלכ"רים שאי אפשר להיפרד מהם, הם עדיין נושאים בנטל

נעמה לזימי:       אני רוצה להציע שיהיה צו הרחבה שקובע שעובדים שנעדרו מעבודה בגלל סגירת מוסדות חינוך יקבלו שכר מלא

נעמה לזימי:  צריך לבחון איך עושים את זה באופן רוחבי, ושבהתאם להצהרת המעסיק יהיה פיצוי מוגדל למעסיקים של אותם עובדים

נעמה לזימי:        לגבי העובדים מעל גיל 67 - או שנייצר פה הוראת שעה לאבטלה לאותם עובדים, או מענק חלופי בהתאם למה שהיה בקורונה

נעמה לזימי:  צריך לאפשר לעצמאים דמי קיום של 75% מההכנסות, לפי מקדמות ביטוח לאומי, וצריך שתהיה השוואת תנאים סוציאליים לשכירים בעת הזאת, בייחוד כשהמערכה ארוכה

נעמה לזימי:        דיבר מיכאל ביטון על מענה לעסקים חדשים ולעסקים בצמיחה

נעמה לזימי:  נצטרך לבחון שזה אכן קורה ונעשה

נעמה לזימי:  לנשים עצמאיות שהיו בחופשת לידה צריך לעשות חישוב שנתי, לא חישוב על בסיס אוקטובר

נעמה לזימי:  אותן אוכלוסיות מחייבות חישוב שנתי, חייבים להכיל אותן

נעמה לזימי:        לגבי הפרילנסרים – הסיפור של שוטף פלוס 30, 60 ו-90 מחייב אותנו להאריך את התקופה הקובעת לפחות עד מרץ 2024

נעמה לזימי:  חייבים לעמוד על זה בתיקונים

נעמה לזימי:        אני רוצה להגיד משהו קטן על מילואים

נעמה לזימי:  אמרתם בצדק לגבי מענקי התמיכה של בני זוג שמשרתים במילואים

נעמה לזימי:  לא מעט פטריוטים אוהבי ישראל וישראלים שגרים בחו"ל הגיעו

נעמה לזימי:  התיקון שהבטיחו מביטוח לאומי טיפל בזה כשהוא העלה את תקרת האבטלה, אבל זה לא מטפל ספציפית בהרבה אנשים שהשכר שלהם בחו"ל היה גבוה בהרבה

נעמה לזימי:  הם שילמו אלפי דולרים על כרטיס טיסה, הגיעו לפה

נעמה לזימי:  חייבים להשוות להם לפי התלוש שלהם בחו"ל, בטח כשמדובר במצב חריג כזה של גיוס גדול, מגיעים לתפקידים מאוד ספציפיים ועושים את העבודה הכי קשה וחשובה

נעמה לזימי:       צריך שיינתנו דמי אבטלה של 100% למובטלים שהתנדבו לעבודות נדרשות בחקלאות ובנייה

נעמה לזימי:  אני חושבת שכדאי לבחון את ההצעה הזאת

אוריאל לין: למה רק חקלאות ובנייה? זה צריך להיות בכל עבודה שהיא

נעמה לזימי: לגבי האיגרת שהוציא יושב ראש ההסתדרות והממונה על השכר, אני חושבת שצריך להחיל את זה גם על המגזר הפרטי ככל האפשר

נעמה לזימי:  אני מבינה שהפיצוי עבור שכר הוא רק עד תקרת השכר הממוצע

נעמה לזימי:  למה? אנחנו לא רוצים לייצר תמריץ לשלוח את מי שמרוויחים גבוה יותר מהשכר הממוצע

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אדוני היושב ראש, באתי לכאן לדיון כדי להשמיע את קולם של הארגונים, העמותות והעסקים הקטנים שעוסקים בבריאות, רווחה וחינוך

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אנחנו יודעים שיש עמותות וארגונים שמספקים שירות לקופות החולים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  עד היום אין מתווה שייתן רשת ביטחון להכנסות שלהם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אנחנו יודעים שמטפלים שעובדים במסגרת העמותות ומטפלים באוכלוסיות מיוחדות, כמו בילדים אוטיסטים, ממשיכים לתת שירות בדרך כזאת או אחרת, רק שאין להם שום רשת ביטחון

טטיאנה (טניה) מזרסקי:        לגבי מעונות יום פרטיים שנאלצו להחזיר תשלומים להורים – מה איתם? אף אחד לא הזכיר מה קורה להם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כשהתחילה המלחמה אף אחד לא ידע כמה זה יימשך, לא ידעו אם לשחרר את העובדים, לכן נאלצו להחזיר תשלומים להורים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  מה יהיה ביום שאחרי המלחמה?       

ינון אזולאי: הכי טוב היום לבוא ולהגיד, "ברוך השם הגענו להצלחות, מתווים, הכל בסדר", אבל יש כאלה שנפלו ולא נמצאים במתווה

ינון אזולאי:  אני רוצה לדבר על אלה שלא נמצאים במתווה, לא על אלה שנמצאים במתווה, כי לגבי מי שנמצא במתווה נוכל תוך כדי חקיקה לעשות שינויים, ואנחנו יודעים לעשות את השינויים האלה

ינון אזולאי:  יש דברים שגם האוצר מבין ויודע שיצטרכו לעשות בהם שינויים, כי החוק שנכנס הוא לא אותו חוק כשהוא יוצא

ינון אזולאי:  לבוא ולטפוח לעצמנו על השכם ולהגיד שעשינו, זה לא הזמן, זה לא המקום, ואני לא חושב שזה בכלל צריך להיות

ינון אזולאי:  אם אנחנו עושים משהו, זה בשביל אלה ששלחו אותנו

ינון אזולאי:        אני רוצה לדבר על הבעיות שקיימות, ואני אתחיל מהגדולים שעדיין אין להם פתרון

ינון אזולאי:  אני לא בא לדאוג לאף אחד שיש לו 400 מיליון

ינון אזולאי:  למי שיש 400 מיליון פלוס שיהיה לבריאות, הוא עשה את זה ביושר, אין לי בעיה, רק שכשאנחנו מדברים על 400 מיליון פלוס, אנחנו מדברים על העובדים, לא עליהם, כי כל אחד מהם מחזיק 200 עובדים, 300 עובדים, 1,000 עובדים, 2,000 עובדים

ינון אזולאי:  בעל הממון, הטייקון מסתכל על רווח והפסד

ינון אזולאי:  כשהוא רואה שיש לו הפסד, הוא קודם כל אומר לעובדים "אתם הולכים הביתה"

ינון אזולאי:        יש את הנושא של האזרחים הוותיקים

ינון אזולאי:  דובר על האזרחים הוותיקים מעל גיל 67 שעובדים היום בשביל הפרנסה, בשביל הלחם והחלב שלא מספיק להם לקנות מהקצבה שהם מקבלים

ינון אזולאי:  זה דבר שצריך להיות ויהיה

ינון אזולאי:  נכון, עדיין לא קיבלנו את ההתייחסות של האוצר לגבי איך יהיה ומה יהיה, אבל זה היה על השולחן, נמצא על השולחן ולא ירד מהשולחן

ינון אזולאי:        הנושא הבא זה הנושא של הקבלנים

ינון אזולאי:  אני טוען שיש שינוי גדול והבדל גדול בין תקופת הקורונה לעכשיו

ינון אזולאי:  בקורונה עבדו

ינון אזולאי:  פה העובדים לא נמצאים ויהיה קשה לגייס עובדים

ינון אזולאי:  גם עדיין לא מוצאים דרך איך לגייס את העובדים האלה

ינון אזולאי:  אני יודע שיש להם היום פגישה

ינון אזולאי:  אני מאוד מקווה שיחזרו עם בשורות

ינון אזולאי:       יש את הנושא של החקלאות

ינון אזולאי:  יש עדיין חילוקי דעות לגבי המסלולים, הקילומטרים ועל איך זה ייראה

ינון אזולאי:  אני חושב שלא דיברו עם צביקה ממשרד החקלאות

ינון אזולאי:  חשוב לערב אותו בעניין הזה, כי אלה הנפגעים העיקריים והראשיים

ינון אזולאי:  אם יש נזק ישיר או עקיף, הם נזק ישיר וגם עקיף

ינון אזולאי:  גם להם אין ידיים עובדות היום

ינון אזולאי:  זה אחד הדברים שצריך לפתור דחוף

ינון אזולאי:  ככל שנפתור את הדברים היום, כך החוק יוכל להגיע יותר מהר להצבעה

ינון אזולאי:      אני יודע שנתנו מתווה למעונות היום, ואני יודע שהמתווה בסדר, גם אם הוא לא 100%, אבל הגנים הפרטיים והמשפחתונים נמצאים באותו סיפור

ינון אזולאי:  צריך לשבת איתם

ינון אזולאי:  בקורונה נתנו להם מענה

ינון אזולאי:  צריך לראות איך פותרים את הבעיה הזאת

נעמה לזימי: אז למה לא כמו הקורונה?     

ינון אזולאי: אני לא יודע

ינון אזולאי:  אני חושב שבקורונה הבאנו מתווה בסדר

ינון אזולאי:  בשבוע שעבר ישב שר העבודה ביחד עם שר האוצר והביא את המתווה למעונות היום עם הסמל

ינון אזולאי:  צריך להביא פתרון לכולם, כי הילד שנמצא במעון פרטי זה בגלל שהמדינה לא הצליחה עדיין להביא לו מעון עם סמל, לא בגלל משהו אחר

ינון אזולאי:        	יש את הסיפור של עובדים שעתיים שעדיין לא דיברנו עליהם ולא היו על השולחן

אימאן ח'טיב יאסין: אני דיברתי בוועדה על זה

ינון אזולאי: צריך לחזק את זה

ינון אזולאי:       הדבר הנוסף זה הדיווח האוטומטי

ינון אזולאי:  כל הנתונים נמצאים אצלכם

ינון אזולאי:  תנו למעטים שלא קיבלו או שיש להם הפרש

ינון אזולאי:  לא יכול להיות שנשאיר אותם להתחיל להתגלגל עם השגה על השגה על השגה לגבי מה שמגיע להם

ינון אזולאי:  רשות המסים ערוכה לזה, מסוגלת לעשות את זה, במיוחד כשיש אצלה היום הרבה אנשים שנמצאים במילואים

ינון אזולאי:        הייתה הסכמה על כך שמכיוון שאי אפשר להביא משהו מיוחד למילואימניקים, הם יקבלו מענק מיוחד

ינון אזולאי:  משרד האוצר, חשוב שתגידו בקול שלכם שזה היה חלק מההסכמות

ינון אזולאי:  המילואימניקים יקבלו מענק מיוחד שלא קשור לכל הפיצויים

כפיר בטט: המילואימניקים עם ילדים יקבלו מענק מיוחד

ינון אזולאי: למה המילואימניקים שהגיעו מחו"ל מקבלים מינימום? את המילואימניקים צריך להרים על כתפינו, בראש וראשונה לדאוג להם

ולדימיר בליאק: הגדילו להם

ינון אזולאי: אם הגדילו, בסדר גמור

ינון אזולאי:        העוסק הפטור שדיברנו עליו לא מקבל באמת מענה

ינון אזולאי:  צריך לחשוב איך לקבל מענה בדבר הזה

מיכאל ביטון: זו לא בעיה

מיכאל ביטון:  מכיוון שאין לו מע"מ בסוף שנה, שיתחשבן איתו

מיכאל ביטון:  בינתיים הוא ידווח מה הירידה שלו

מיכאל ביטון:  אם דיווח לא טוב, הוא יחזיר כסף

ינון אזולאי: דיברנו על חל"ת גמיש, אבל לצערי לא התקבל

ינון אזולאי:  לפי הנתונים שקיבלתי, יש כ-60,000 שהוציאו

כפיר בטט: 47,000

ינון אזולאי: לאשתי אמרו שהיא צריכה לצאת לחל"ת, אבל לאשתי אני לא דואג

ינון אזולאי:  אתה יודע מה? אם צריך שהיא תצא לחל"ת במקום עוד 40 עובדות, אני מוכן לקבל את זה

כפיר בטט: אם אשתך היא מאשדוד, אין שום סיבה בעולם שהיא תצא לחל"ת או לאבטלה

ינון אזולאי: המציאות היא שהוציאו אותה

כפיר בטט: מי שנמצא בתוך הטווחים מקבל מסלול מחזור או מסלול שכר

כפיר בטט:  זה אומר שהעסק מקבל מחזור מלא ומשלם את השכר לעובדים שלו מלא, או מקבל מסלול שכר ושיפוי מלא על השכר של העובדים שלו

כפיר בטט:  אין שום סיבה שמי שנכלל בתוך הטווחים שייקבעו ייצא לחל"ת

כפיר בטט:  הוא אמור לקבל 100% שכר

סימון דוידסון: ישבתי בשקט והקשבתי היטב להרבה מאוד אנשים שהם המנוע של המשק הישראלי, אבל יש לי דז'ה וו כשאני  רואה את בז'ה, את שחר, את רועי

סימון דוידסון:  עברנו את הקורונה לא לפני 40 שנה, עברנו אותה לפני מספר שנים מועט

סימון דוידסון:  אותם אנשים היו פה על הדלתות, צרחו

סימון דוידסון:  המתווה שיצא לא יכול להיות זהה לתקופה שאנחנו נמצאים בה היום, אבל בהרבה מאוד דברים אפשר להשתמש בו

סימון דוידסון:  מה הבנו בקורונה? שמי שיכול לנהל הכי טוב את המדינה זה הרשויות

סימון דוידסון:  הן הכי מהירות, הן קשובות לשטח, הן יודעות מה לעשות

סימון דוידסון:  אפשר היה להכניס כסף לרשויות, לתת להן לנהל את האירוע הזה בצורה הרבה יותר קלה

סימון דוידסון:  אני לא יודע כמה יצאתם מהמשרדים שלכם, אבל צאו לראות את בתי המלון שהמפונים נמצאים בהם

סימון דוידסון:  צאו לאילת שהכפילה את מספר התושבים שלה רק מהמפונים

סימון דוידסון:  מי יודע איך להתעסק איתם אם לא ראש הרשות והרשויות עצמן? מה הבעיה? שהן לא קיבלו כסף וקשה להן

סימון דוידסון:  לאט לאט מתחילים לתת כסף

סימון דוידסון:       אני מייצג את הספורט בכנסת הזאת

סימון דוידסון:  אני גאה בזה, כי זה מה שעשיתי כל חיי

סימון דוידסון:  כשהיה דיון של ארבע שעות עם השר על התרבות ועל הספורט, מי לא היה בדיון? האוצר

סימון דוידסון:  על הספורט הם אפילו בזום לא היו

סימון דוידסון:  אני מדבר על עשרות אלפי אנשים שעובדים בחינוך הבלתי פורמאלי, דואגים לילדים של כולכם

סימון דוידסון:  מה למדנו בזמן הקורונה? שמי שהציל את הילדים שלנו בתקופה הזאת היה הספורט, אבל לא מתייחסים אליו, זה לא מעניין

סימון דוידסון:  מדובר על עובדים שעתיים שאין להם קבלנים, שאין להם יהלומנים, שאין מי שידבר בשבילם

סימון דוידסון:  האגודות עכשיו סגורות והעובדים לא עובדים

סימון דוידסון:  גם חלק גדול מהם נמצאים בלופ הזה של הפטורים ממס

סימון דוידסון:  מה נותנים להם? 3,300 שקל, במקום 10,000 שהם יכולים להרוויח

סימון דוידסון:       מי שבסוף מנהל את כל האירוע הזה לעסקים זה רואי החשבון

סימון דוידסון:  אם רואי החשבון אומרים שצריכים לעשות אחרת, צריך להקשיב להם

אוריאל לין: גם יועצי המס

סימון דוידסון: נכון

סימון דוידסון:  צריך להקשיב להם ולהבין שהם בסוף הפה, הדרך והצורה שהאנשים יקבלו את הכסף שלהם

סימון דוידסון:  חברים, אנחנו מדברים על העוטף, והעוטף הוא הכי חשוב, אבל יש פה עסקים שמתבוססים בדמם

סימון דוידסון:  תיסעו לתל אביב, תיסעו לראשון ציון

סימון דוידסון:  אפילו בנתניה עסקים לא עובדים, מוציאים אנשים לחל"ת

סימון דוידסון:  אני מבין שלא יהיה חל"ת גמיש, מה שאומר שעוד פעם לא תהיה לעסקים אפשרות להעסיק את העובדים שלהם

סימון דוידסון:  אם תלכו למסעדנים תראו שמתקופת הקורונה עד היום אין להם עובדים, כולם הלכו לעבוד באופנועים של המשלוחים

סימון דוידסון:  אין להם אפילו מי שישטוף להם כלים

סימון דוידסון:  האירוע הזה הוא אירוע הרבה יותר גדול ממה שחושבים

סימון דוידסון:  תשתמשו עכשיו במודל של הקורונה, שהיה בהרבה מקרים טוב לעסקים ולמדינת ישראל

אורית פרקש הכהן: טוב מאוד שאנחנו מתחילים בהליך החקיקה הזה, רק צריך לעשות את זה כמה שיותר מהר

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שצריך לחשוב על התקופה

אורית פרקש הכהן:  זה שאנחנו בתחילת נובמבר ומחוקקים עכשיו חוק לאוקטובר-נובמבר - קצת מגוחך

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שצריך לתת קצת יותר נשימה וודאות מבחינת התוקף של החקיקה

אורית פרקש הכהן:      כפיר, איך אתם מתכוונים להתייחס לנושא הוצאות השכר בתקופת הזכאות, לתנאי הזה שאומר שיקבלו 75% משכר העבודה או את השכר הממוצע לחודש, לפי הנמוך ביניהם? לפי הנמוך ביניהם יוצר כאן עיוות

אורית פרקש הכהן:       לגבי הורים שנשארו בבית עם הילדים – אתה בטח מודע לזה שבמגזר הציבורי כבר הודיעו שלא ינכו להורים שעובדים בשירות המדינה ימים שבהם הם נעדרו ונשארו עם הילדים שלהם בבית

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה לדעת מה עמדתכם ולמה צריך לקפח עובדים בשירות הפרטי

אורית פרקש הכהן:      לגבי עסקים שהם מעל 400 מיליון שקלים, והייתה לנו על זה שיחה ארוכה, אני חושבת שהמענה צריך להיות בהלוואות בערבות המדינה

אורית פרקש הכהן:  אנחנו בשבוע שעבר ביקשנו דיון בתוך ימים ספורים שבו יבוא החשב הכללי ויציג את תנאי ההלוואות

אורית פרקש הכהן:  אנחנו לא נאשר שעל הלוואות בערבות מדינה הבנקים יוכלו לגבות 6% ו-7% ריבית

אורית פרקש הכהן:  אנחנו גם רוצים להרחיב את מי שיוכל ליהנות מזה

אורית פרקש הכהן:       נושא שלישי שאני רוצה את ההתייחסות שלך זה לגבי שכיר בעל שליטה שנופל בין הכיסאות בהסדר הזה

אורית פרקש הכהן:  כמובן שיש את העובדים הוותיקים מעל גיל 67, אבל על זה כבר דובר מספיק

אורית פרקש הכהן:  גם לגבי הקו הזה של 400 מיליון שקלים שמעליו אין פיצוי ומתחתיו יש פיצוי אני ארצה לקבל הרחבה

אורית פרקש הכהן:  נמצא פה דורון שורר, המנהל של רשות שוק ההון לשעבר, שיש לו השגות לגבי כל מיני ענפים שנופלים בין הכיסאות

אורית פרקש הכהן:  ההצעה שלו הייתה לבדוק בכל מיני דרכים אם מדובר בעסק של עד 400 מיליון שקלים, להפנות לכמה שנים אחרות וכו'

אורית פרקש הכהן:       אני חושבת שזה הזמן להעלות את הבקשה שלנו, חברי הוועדה, להבין סוף סוף מה קורה עם הכספים הקואליציוניים ועם המשרדים שצריך לבטל

יצחק פינדרוס: לא עברו כספים קואליציוניים

אורית פרקש הכהן: כפיר, נשמח שתגיעו לדיון כזה ותציגו לנו עובדתית כמה כסף יש בכספים הקואליציוניים, כמה כסף נוכל להעביר לטובת הלחימה אם נבטל את המשרד למשימות לאומיות והמשרד למורשת, וכמה כסף נחסוך למשלמי המסים אם נבטל את כל סגני השרים והשרים הנוספים בתוך המשרדים שאין בהם שום צורך בימים האלה

אורית פרקש הכהן:  אנחנו עומדים על הדיון הזה

קרן אוחנה איוס: 	אני מייצגת כאן את מעונות היום הפרטיים שמטפלים בגילאי לידה עד 3 ומהווים 77% מכלל המענה לאוכלוסייה הזאת

קרן אוחנה איוס:  זה מה שבעצם משרת את ההורים שיצאו לקרב, את האימהות שעובדות בבתי החולים, את אותם בעלי עסקים שעושים מחזורים מעל 400 מיליון

קרן אוחנה איוס:  בסוף בסוף אנחנו מטפלים בילדים

קרן אוחנה איוס:  המדינה, לצערי הרב, בחרה לתת מענה רק ל-25% מהענף - זאת אומרת, ניתן פתרון חד-חד ערכי רק למעונות היום המסובסדים שהמדינה נכנסה בנעלי החסר

קרן אוחנה איוס:  דוידסון, תודה רבה על הרעיון הכללי לחזור לימי הקורונה, מכיוון שכבר בקורונה מעונות היום הפרטיים הוחרגו והוכרזו כסקטור ייחודי שמגיע לו מענק ייעודי כדי להיות שם ביום שאחרי

קרן אוחנה איוס:  לתת לנו פלסטר על שבר לא יעזור לנו, להכניס אותנו לתקצוב הכללי של המשק שבמקרה הטוב ייתן לנו מענה של 58% לא יעזור לעסקים האלה לחזור לפעולה

קרן אוחנה איוס:  אנחנו ברובנו עדין סגורים, כי אלו החלטות פיקוד העורף, אלו החלטות הרשויות המקומיות, ואנחנו לא רואים אופק לחזרה

קרן אוחנה איוס:       	עלינו מושתות עוד הוצאות שלא מושתות על מעונות היום המסובסדים, כמו למשל הצבת שומר, כמו למשל לעבור למבנה אחר ולשלם שכירות כפולה, כמו למשל להגביר כוח אדם ותקינה כדי לתת מענה בעת משבר, בעת אזעקה

קרן אוחנה איוס:  להכניס אותנו למתווה הכללי של המשק, שנותן מענה לשיפוי על שכר עובדים או לירידה במחזורים, לא ייתן מענה ואנחנו נחזור לאותו מקום שבו היו אחוזי סגירה גבוהים ולילדים לא יהיה לאן לחזור

קרן אוחנה איוס:  בקורונה קיבלנו רק מענק חלקי לחלק מהמסגרות, כשבחוץ היו המשפחתונים, הצהרונים ועוד מסגרות

קרן אוחנה איוס:  קיבלנו אז רק 70% לעניין שכר עובדים

קרן אוחנה איוס:  היום אנחנו נדרשים כדי להוכיח נזק לשלם 100% שכר עובדים, לשלם את שכר המטפלות שנמצאות כרגע בבית עם הילדים שלהם

קרן אוחנה איוס:  בקורונה היה לנו פטור מארנונה

קרן אוחנה איוס:  יש לנו היום מבנים שעומדים כפילים לבנים

קרן אוחנה איוס:  אנחנו משלמים עשרות אלפי שקלים שכירות וארנונה עסקית למבנים שלא עובדים בהנחיית פיקוד העורף

קרן אוחנה איוס:  במלחמות הקודמות, ויושבים פה אנשים שהיו יושבי ראש ועדת כספים, תוקצבנו פר יום לעובד, מה שיכול היה לתת לנו שיפוי מלא לעובדים שלנו

קרן אוחנה איוס:        	לעניין החל"ת - זה הצחיק אותי שאי אפשר להגיש רטרואקטיבית

קרן אוחנה איוס:  עד אתמול, או עד יום חמישי, נאמר שהמינימום הוא 30 יום רק למי שיש לו במצטבר

קרן אוחנה איוס:  עכשיו הורידו לשבועיים, אבל אי אפשר רטרו

קרן אוחנה איוס:  יש לי עובדות שנמצאות בבית מה-8 לאוקטובר

קרן אוחנה איוס:  עכשיו אני לא יכולה להגיש רטרו

קרן אוחנה איוס:       כמובן שצריך לתת פתרון לעמותות

קרן אוחנה איוס:  יש המון עמותות בחינוך שהן לא מעונות סמל מסובסדים

קרן אוחנה איוס:  יש לנו המון נשים טובות מעל גיל 67 שעובדות אצלנו בבישול, בטיפול, בתחזוקה השוטפת של המעונות

קרן אוחנה איוס:  כרגע נשלם להן כדי לשמר אותן ליום שאחרי, אבל אין לנו מענה

קרן אוחנה איוס:       	אני רוצה לפנות, כבוד יושב ראש הוועדה, למי שנמצא כאן מהעוטף

קרן אוחנה איוס:  בשדרות, באופקים, באשקלון וביישובי חוף אשקלון המסגרות עדיין סגורות

קרן אוחנה איוס:  החזירו את הציבור לבתים שלהם ללא מענה קהילתי

קרן אוחנה איוס:  אנחנו מאוד רוצים שהגנים האלה ייפתחו

קרן אוחנה איוס:  אני לא יודעת אם אתם יודעים, אבל אתמול נפל טיל בגן ילדים בשדרות

קרן אוחנה איוס:  אנחנו רוצים להיות שם ביום שאחרי, אבל נצטרך שיפוי קצת יותר גבוה

קרן אוחנה איוס:  להגיד מענה סקטוריאלי לגיל הרך זו לא מילה גסה

קרן אוחנה איוס:  מי שנותן מענה לילדים פותח את צוואר הבקבוק של המשק

משה גפני: שרן השכל, בקשה

שרן השכל: חשוב לראות איך אנחנו יכולים לסייע מבחינת הארנונה לגנים והמעונות הפרטיים

שרן השכל:  המדינה הכריחה אותם לסגור, זו לא החלטה שלהם אם הם נשארים פתוחים או לא

שרן השכל:  צריך לראות איך אנחנו מסייעים להם גם דרך השלטון המקומי מבחינת ההנחה

שרן השכל:       דיברו על המגזר השלישי

שרן השכל:  אין פה פתרון למגזר השלישי

שרן השכל:  יש פה בעיה אדירה מבחינת המגזר השלישי, בעיקר איפה שיש עמותות שמסייעות בטיפול רפואי, בטיפול נפשי, בטיפול פסיכולוגי

שרן השכל:  הם הקו הראשון כרגע אל מול האנשים המפונים, הפצועים, לכן חשוב לתת להם מענה

שרן השכל:  אי אפשר להעביר את המתווה הזה בלי פתרון למגזר השלישי

שרן השכל:  גם לנושא על עוסק פטור צריך למצוא פתרון

שרן השכל:  לגבי המילואימניקים מחו"ל התחייבתם, לכן המתווה הזה לא עובר בלי זה

שרן השכל:       יש מספר תעשיות גדולות שישראל נשענת עליהן מבחינה כלכלית

שרן השכל:  אם אתם לא רוצים להכניס את היד לכיס, לכל הפחות לתת להן לייצר עוד תוצר

שרן השכל:  ניתן לתת להן הנחה במס חברות ובמיסוי על דיבידנדים

שרן השכל:  אתם יכולים לבוא ולתת את ההנחות האלו, כדי להניע קצת את המשק, להוציא כל מיני רווחים שנמצאים במקום ולא נוגעים בהם

שרן השכל:  לא ייגעו בהם אם אנחנו לא נפעל אקטיבית כדי לנסות להוריד את המיסוי הזה

שרן השכל:  אפשר להוריד את המס ל-15% ובעזרת זה לתת להן טווח נשימה, להכניס עוד קצת לכלכלה מבחינת מיסוי, מה שלא היה נכנס אלמלא הייתם מורידים את מס חברות, מס דיבידנד, מס רווחי הון

שרן השכל:  אני מבקשת להסתכל על זה, לראות אם הדבר הזה אפשרי

שרן השכל:       	המתווה הזה לא נוגע לחקלאים שנמצאים לקראת קריסה

שרן השכל:  אנחנו חייבים לתת להם מענה

שרן השכל:  המתווה הזה לא יכול להיות בלי שאנחנו מאפשרים להם איזה שהוא אורך רוח

שרן השכל:  את הירידה ברווחים של  החקלאים  לא נראה עכשיו, אנחנו נראה את זה רק בעונה הבאה, אחרי שהם לא ישתנו, אחרי שלא יקצרו

שרן השכל:  אנחנו חייבים לראות איך אנחנו מסייעים לחקלאים

שרן השכל:  אפשר לוותר להם על המיסוי בשנה קודמת ולשנתיים הבאות

שרן השכל:  עכשיו זו תקופה שבה אין עובדים, לא מאפשרים להם להיכנס לשטחים שלנו, לכן חייבים לראות איך אנחנו נותנים להם מעטפת תמיכה

שרן השכל:        	יש המון צורך בידיים עובדות בחקלאות, בטיפול, בבניין

שרן השכל:  אנשים לא יצאו לעבוד בשביל 7,000, 8,000, 9,000 שקל

שרן השכל:  אם המדינה תבוא ותיתן מענק נוסף של 3,000 שקל, אנשים יצאו ויעבדו בעבודות האלו

שרן השכל:  זה עדיף מאשר שישבו בבית ושיתנו להם מענקים או דמי אבטלה

שרן השכל:  בסוף זה ייצר ידיים עובדות במשק בעבודות שבהן היינו חייבים עובדים זרים

שרן השכל:        	הדבר האחרון הוא העניין של יישובי ספר

שרן השכל:  חלק מהיישובים שצה"ל הגדיר כקו עימות לא נכללים בפיצויים שניתנים ליישובי ספר

שרן השכל:  לא יכול להיות שמצד אחד הצבא אומר להם שהם סגורים, שמפנים אותם, שלא מאפשרים להם לפתוח את העסקים שלהם, ומצד שני האוצר מתייחס אליהם כאילו כלום לא קרה

שרן השכל:  צריך לראות איך הגדרתם את יישובי הספר

שרן השכל:  צריך לראות איך אנחנו מחשבים את יישובי הספר, לראות שזה תואם להגדרות של צה"ל, של קו עימות, כי יש כמה יישובים שהם סגורים ולא מקבלים את הפיצויים שנדרשים

שרן השכל:  צריך לראות איך אנחנו מתקנים את הרשימה זאת

משה גפני: רמי בז'ה, בקשה

רמי בז'ה: 	מר גפני, יושב ראש הוועדה, אם לא תספקו לעצמאים הקטנים מנות קרב, הם ימותו ברעב

רמי בז'ה:  המדינה הזאת תחת טראומה לאומית נוראית, אנשים במצוקה מחכים לנציג מדינה, לנציג צבא שיבוא להציל אותם

רמי בז'ה:  אל תהפכו את המשבר הזה לטראומה על טראומה

רמי בז'ה:  אני במקצועי הצבאי פרמדיק

רמי בז'ה:  הדבר הכי מתסכל בעולם זה שמסוק החילוץ מגיע לפצוע מאוחר מידי

רמי בז'ה:  תמצאו כבר את הדרך להזרים את הכסף מיידית

רמי בז'ה:  תקראו לזה מקדמות, תקראו לזה דמי קיום, אבל תמצאו את הדרך שהכסף יגיע לחשבונות הבנק של העצמאים הקטנים והפרילנסרים

רמי בז'ה:  אתם מקבלים החלטות מיטיבות, רק הן לא קורות בשטח

רמי בז'ה:  תמצאו כבר את הדרך שזה יקרה

רמי בז'ה:  עברה היום הצעה של שר אוצר? כבר יש לה מתנגדים

רמי בז'ה:  אנחנו את הכותרות בעיתון לא יכולים להפקיד בבנק

רמי בז'ה:  כפיר, תזמינו לדיון שלכם לא רק את מי שנוח לכם, תזמינו את הנציגים של כולם

רמי בז'ה:  אם צריך להזמין גם את דובי אמיתי, ידידי וחברי שעושה עבודה עבורנו, תזמינו גם אותו וגם את החברות הגדולות כדי לקבל החלטות נכונות ומתאימות

רמי בז'ה:       תפסיקו להפוך אותנו לנרקומנים של הלוואות

רמי בז'ה:  אנחנו מתמכרים לאשראי בגללכם, בגלל שבמשרד האוצר יש את תורת החסר

רמי בז'ה:  תורת החסר אומרת לתת פחות ממה שצריכים כי גם ככה ניתן להסתדר,  אבל אנחנו לא מסתדרים

רמי בז'ה:  כשהכסף נגמר, אין לנו ברירה אלא לקחת הלוואה, במידה והבנק נותן לנו

רמי בז'ה:  הדבר הזה גורם לנו להתמכר להלוואות, להתמכר לאשראי

רמי בז'ה:  עוד לא יצאנו מההלוואות של הקורונה שלקחנו לחמש שנים

רמי בז'ה:  פעם אחת תסבירו לי למה מדינת ישראל היא לא זו שתיקח את ההלוואה הגדולה, למה היא לא זו שתיקח 200 מיליארד שקל, 300 מיליארד שקל הלוואה ל-20 שנה

רמי בז'ה:  ניתן לקחת הלוואה מקרנות הפיצויים

רמי בז'ה:  קחו פעם אחת הלוואה בכדי לסבסד את כל האירוע הזה

צמרת אביבי: 	דיברה כאן קרן ממעונות היום הפרטיים

צמרת אביבי:  אתם צריכים להבין שיש ענפים שנסמכים על כל תחומי החינוך

צמרת אביבי:  אם החינוך לא מקבל מספיק ביטוי במתווה, כל שאר הענפים קורסים, גם הענף של החינוך המשלים והבלתי פורמאלי

צמרת אביבי:  יש פה עסקים שמעסיקים עובדים

צמרת אביבי:  חל"ת גמיש הוא הכרחי, אחרת מה שיקרה פה זה בריחת עובדים שיהיה קשה להחזיר למעגל העבודה

צמרת אביבי:       	דיווח רטרו –אני לא אוותר על הדבר הזה

צמרת אביבי:  אנחנו לא צריכים לשאת בעול

צמרת אביבי:  אי אפשר להגיש רטרו מה-7 לחודש, כי לשכת התעסוקה לא מאפשרת

צמרת אביבי:  העסקים לא צריכים להחזיק אצבעות שיהיה פקיד נחמד שיסכים לדווח רטרו

צמרת אביבי:  דיווח הרטרו למי שמעסיק צריך שייכנס למתווה

צמרת אביבי:       	צריך לתקופת הבסיס לגבי כל הנושא של העונתי תהיה רחבה יותר

צמרת אביבי:  יפה מאוד שרוצים שאנחנו נתנדב, אבל כשאנחנו מבקשים כסף כי כבר אין לנו כסף למלא דלק, אז זה אין יותר, אי אפשר

צמרת אביבי:  אני מבקשת שרשות המסים תכניס לתוך הפיצויים ולתוך המענק את החזרי המענקים

צמרת אביבי:       יכול להיות שפיקוד העורף מאשר פתיחה של מעונות ושל גנים, אבל הרשויות המקומיות לא פותחות

צמרת אביבי:  נוצר מצב שההורים רוצים את הכסף חזרה, ואז אין יציבות במערכת החינוך כי לא יהיה לאן להחזיר את הילדים

משה גפני: כפיר, יש את הבעיה עם החקלאות

משה גפני:  היינו בטוחים שזה הסתדר

משה גפני:  כל המתווה הזה לא מתאים לחקלאות

משה גפני:  כדי ליישם את מה שדיברנו כל הזמן, גם ההרחבה של ה-20 קילומטר, צריך שיהיה בחוק מילה לגבי העניין הזה, שיהיה משפט

משה גפני:  עלה פה הנושא של המגזר השלישי ועוד דברים רבים שאני מבקש את התייחסות שלכם

משה גפני:  לא יצביעו פה אוטומטי על זה שהבאתם מתווה

משה גפני:  זה נכון שהיינו שותפים למתווה הזה, אבל עלו כאן בעיות, כמו הנושא של מעל 400 מיליון

עודד פורר: חבר הכנסת גפני, גם יכול להיות שיצביעו עם הסתייגויות בניגוד לעמדת האוצר

מיכאל ביטון: זה העוסק הפטור, זה העובדים השעתיים

כפיר בטט: לגבי הסוגיה של החקלאות בתוך ה-20 קילומטר, ועכשיו אם זה יורחב נצטרך להבין מה המשמעות של זה, סגרנו את המסלול האדום

כפיר בטט:  לגבי החקלאות של כלל הארץ, אנחנו בשיח גם מול השר דיכטר - -     

משה גפני: את החקלאות צריך להוסיף בחוק עצמו כדי שזה יחול עליהם

כפיר בטט: מבחינה מהותית אמרנו שזה יהיה המסלול האדום

כפיר בטט:  לפני שאנחנו מדברים על פיצוי לענף החקלאות, אנחנו מדברים איך אנחנו מצילים את הגידולים שנמצאים בצפון

כפיר בטט:        כרגע מצב העסקים בישראל הוא יותר טוב ממה שהיה בסגר של הקורונה

כפיר בטט:  אנחנו עושים פה מתווה שנותן הרבה יותר מאשר המתווה של הקורונה, גם ברמת העסק הבודד של עשרות אחוזים, גם ברמת העלות הכללית שגבוהה עשרות מונים מהסכומים שניתנו בקורונה לחודשיים

כפיר בטט:  אנחנו מדברים על סכומים כפולים ומשולשים עבור חודש אחד גם לעצמאים הקטנים וגם לעסקים

כפיר בטט:  בקורונה עסקים מעל 400 מיליון לא קיבלו

כפיר בטט:  גם אז אמרו לנו שהכל קורס

כפיר בטט:  כמו שנאמר פה על ידי אוריאל לין ועל ידי האחרים, מצב המשק הישראלי אחרי הקורונה היה נהדר

כפיר בטט:  לנו יש ניסיון מהקורונה

כפיר בטט:  השתפרנו תוך כדי הקורונה גם בתשלומי הכספים לעסקים בקצה, גם לעצמאים

כפיר בטט:  מס רכוש עובדים עכשיו מצוין על הדבר הזה, הם יודעים להביא את הכסף כמה שיותר מהר

כפיר בטט:  היעד שלנו זה ששלושה ימים מה-15 בחודש הכסף יהיה בחשבון הבנק

כפיר בטט:  למרות שמצב המשק טוב יותר, הפיצוי הרבה יותר גבוה

כפיר בטט:  כשאנשים בבית שומעים כמה הדבר הזה פחות טוב, שזה לא נכון, זה גם מה שאנשים מרגישים

מיכאל ביטון: אנחנו נשדר החוצה אם יהיה כסף להערות הטובות שעלו פה

כפיר בטט: היה קשב גם להסתדרות, גם למעסיקים, גם לחברי אופוזיציה, גם לחברי קואליציה

משה גפני: מה לגבי הנושא של הבנייה?     

כפיר בטט: היום ב-15:00 או ב-16:00 יש עוד ישיבה באוצר

כפיר בטט:  יש דברים שזה יכול להיות יותר מתאים, יש דברים שפחות

משה גפני: אנחנו מבקשים הסבר על החוק

מירב כהן: צריך לזכור שיש כאן שלושה מענקים מקבילים, פיצויים מקבילים

מירב כהן:  יש את המסלול האדום ליישובי ספר בעוטף עזה ובצפון הארץ

מירב כהן:  הדבר השני זה עסקים בטווח של אפס עד 40 שיקבלו אובדן רווחים מלא, עד תקרה של 2

מירב כהן: 5 מיליון

מירב כהן:  החוק שאנחנו נמצאים עליו כאן זה המשכיות עסקית, שזה יותר דומה לקורונה

מירב כהן:  יש כאן אוכלוסייה מאוד גדולה במדינה שמקבלת פיצויים מלאים, שזה לעומת תקופת הקורונה שבה כל האוכלוסייה קיבלה אותו פיצוי על הוצאות קבועות

מירב כהן:  הפיצויים שמשולמים הפעם, וזה בשונה מהקורונה, הם הרבה יותר מיטיבים בגלל החלוקה בין יישובי ספר עד 40 לבין יתרת המדינה

מירב כהן:  המענק של המשכיות עסקית, שזה המענק שאנחנו נמצאים כאן היום, זה מענק שאמור את ההוצאות הקבועות של העסק

מירב כהן:  לחלק הזה יצרנו נוסחה מאוד מאוד פשוטה לעומת הקורונה

מירב כהן:  נכון שבחליפה אחת אנחנו לא תמיד מצליחים לתפוס את כל העסקים, אבל אנחנו מנסים כל הזמן למצוא פתרונות בתוך החקיקה

מירב כהן:  החלק הנוסף של אותו פיצוי הוא השתתפות בשכר, מה שאומר שהמדינה תשתתף בשכר בהתאם לירידת המחזורים של אותו עוסק והשכר שהוא שילם בפועל

מירב כהן:  אם הוא יחליט לשמור על יותר עובדים אצלו בעסק למרות שהוא ירד ב-100% במחזורים, הוא יקבל 75% מאותו שכר

מירב כהן:  הרעיון הוא לבדוק את השכר של חודש אוקטובר

מירב כהן:        דובר כאן על עסקים קטנים, על תשלומים אוטומטיים, על אי הגשת תביעה

מירב כהן:  הוצע כאן לעשות הכל כדי לשלם בתשלומים אוטומטיים, אבל יש בזה המון עיוותים

מירב כהן:  לתת תשלום אוטומטי לעסקים יכול לגרום לנו לשלם מיליארדים מיותרים, ואני אתן דוגמה

מירב כהן:  הרבה עסקים במע"מ שמפסיקים לפעול בחודש מאי 2023 ממשיכים לדווח אפס למע"מ באופן קבוע

מירב כהן:  אם נעשה מהלך אוטומטי, כל העסקים האלה יקבלו כסף

מירב כהן:  בעיתון מחודש אוגוסט 2006 היה כתוב שאנשים קיבלו 700,000 שקל כשהם בכלל לא ביקשו את הכסף הזה, ושהרשות ויתרה על מאות מיליונים כי לא ידעו איך להחזיר ולא הייתה תביעה של האזרח

מירב כהן:  אם הכסף הזה הולך לאיזה שהוא עיקול, אין לנו דרך להגיד לו להחזיר, כי אין לו מאיפה להחזיר

ולדימיר בליאק:   תעשו את זה ברמה של הסכמה

מירב כהן: הבקשות פה לא היו ברמה של הסכמה

מירב כהן:  הבקשה פה הייתה: על פי הנתונים שיש לכם תזרקו כסף לחשבון

מירב כהן:  כל מי שמתעסק בתחום יודע שגם אם הוא נפגע בחודש מאי הוא ממשיך לדווח אפס במשך שנה קדימה

מירב כהן:  נניח שהיו לי ארבעה סניפים בשנת אוקטובר 2021 ומכל סניף ייצרתי מיליון שקל

מירב כהן:  בחודש מאי, עוד לפני המלחמה, החלטתי לסגור שלושה סניפים, מה שאומר שהיום הירידה נובעת רק מסניף אחד

מירב כהן:  אם נעשה מהלך אוטומטי, אז הוא יקבל, ואני סתם אומר כדוגמה, 600,000 שקלים, כשמגיע לו רק 100,000 שקלים

מירב כהן:  אם נניח היה לי סניף אחד בתקופת הבסיס שהגדלתי לארבעה סניפים בהמשך, אז אני בכלל לא אקבל פיצוי לפי החישוב האוטומטי

מירב כהן:  לתת מענק בצורה אוטומטית זה כמעט בלתי אפשרי

מירב כהן:  יש המון עובדים היום שנמצאים במילואים ויצטרכו להצהיר כי הם עדיין לא קיבלו את התשלום מביטוח לאומי

מירב כהן:  אם נעשה בצורה אוטומטית, המדינה תשלם כפול: גם את המילואים וגם את השכר של אותם עובדים

מירב כהן:  נחמד לשמוע את הרצון, אבל בסוף צריך לזכור שיש כאן מערכת תפעולית שצריכה לעבוד

מירב כהן:  יש כאן שלושה מענקים בו זמנית שיכולים לגרום לכפילויות

מירב כהן:  אנחנו מצד אחד רוצים להיות עם יד פתוחה, ממש בית הלל, אבל מצד שני אנחנו רוצים גם לשמור על הקופה

מירב כהן:  אנחנו באמת משתדלים לעשות את המקסימום בדברים האלה

מירב כהן:  אף אחד לא רוצה שנחזור להצהרות של העסקים לגבי המענק הסוציאלי הקטן בקורונה שאחרי זה התברר שכמעט 50% מהעסקים הצהירו הצהרות שלא היו אמיתיות והיינו צריכים לדרוש חזרה את הכסף

רועי כהן: אמיר, תחזור בך מהאמירה הזאת, זה לא 50%

מירב כהן: אני חוזר בי, אבל מדובר באחוז מאוד גבוה של עסקים

מירב כהן:  גם אם מישהו מצהיר שיש לו 40% ירידה כשיש לו 38%, זו עדיין לא הצהרת אמת

מירב כהן:  החוק קבע מעל 40%

מירב כהן:  אפשר להתווכח או לא, אבל זה מה שקבע החוק

מירב כהן:  האדם הנורמטיבי הרגיל אמר: "יש לי 38%, לכן אני לא מגיש"

מירב כהן:  אתה לא יכול להגיד שזה על הקצה וזה היה קרוב, כי בסופו של דבר יש חוק

משה גפני: מה החוק שאתם מביאים אומר?     

מירב כהן: אנחנו בודקים לעסק שמדווח חד חודשי את ירידת המחזורים בין אוקטובר 2022 לאוקטובר 2023

מירב כהן:  אם הירידה היא בין 80% ל-100%, הוא מקבל 22% מהתשומות שהיו לו בשנה הקודמת

מירב כהן:  שאלו אותנו איזה תשומות ניקח משנת 2022 שהיה בה קורונה והרבה עסקים נפגעו

מירב כהן:  החלטנו לקחת מאוגוסט 2022 עד ספטמבר 2023, שזה 12 חודשים, לעשות ממוצע לחודש, ולהכפיל את זה באחוז של ההוצאות הקבועות שאנחנו משתתפים

מירב כהן:  לקחנו עסק, ראינו את כל ההוצאות שיש לו בשנה, וניסינו לנתח בצורה נורמטיבית כמה מכלל ההוצאות שיש לו הן הוצאות קבועות שהוא לא יכול להימנע מהן אם הוא לא עובד

מירב כהן:  הגענו להסכמות על 22% ברף העליון, כאשר ככל שהירידה יותר קטנה אנחנו משתתפים רק בחלק מההוצאות הקבועות

כפיר בטט: ה-22% זה מאוד להיות לארג', זה לקחת את האקסטרה, אקסטרה אקסטרה סיכון

כפיר בטט:  הנתונים בפועל של ההוצאות הקבועות הן הרבה יותר נמוכות מזה

כפיר בטט:  הגענו להסכמות לתת מעבר, כדי שלא יהיו כאלה שיפלו בין הכיסאות

ולדימיר בליאק:   אני לא בטוח ש-22% זה מעבר, מעבר, מעבר

כפיר בטט: מעבר, מעבר, מעבר

כפיר בטט:  הממוצע שיש ברשות המסים הוא הרבה יותר נמוך

כפיר בטט:  כל זה תחת זה שיש אופציה להשגה

קריאה: אין ביטוי למימון, אין ביטוי לביטוחים

קריאה:  אלו עלויות כבדות בעסק

מירב כהן: הביטוי נובע בתוך המקדם מראש

מירב כהן:  הרכיב השני זה שבודקים את השכר ששולם באוקטובר השנה

מירב כהן:  אם הירידה היא 100%, הוא יקבל את כל אוקטובר כפול 75%, בתוספת הוצאות סוציאליות נורמטיביות של 1

מירב כהן: 25%

מירב כהן:  יש עסקים שמשלמים פחות, יש עסקים שמשלמים יותר, לכן זה משהו שהתקבע בקורונה

מירב כהן:  אין דרך לבדוק כל אחד פרטני, כי הרצון הוא לשלם מהר ובצורה אוטומטית ככל שניתן

מירב כהן:  בקורונה הוגשו לקרן הפיצויים על מענק ההוצאות הקבועות כ-600,000 תביעות

מירב כהן:  כ85% מהתביעות שולמו תוך שלושה ימים, כ-15% עלו לתכנית העבודה בגלל כל מיני דברים שראינו בתוך המערכת

מירב כהן:  צריך לזכור שרוב התביעות שולמו אוטומטית

מירב כהן:  התקרה עד 100 מיליון, כמו שכפיר אמר לפני זה, היא 600,000, כאשר היא עולה בהתאם עד מיליון 200 מקסימום

ישי פרלמן: הנוסח של הצעת החוק זה איזה שהוא שילוב של הקורונה ושל מס רכוש

ישי פרלמן: בדצמבר 2024) (בסעיף זה ובסעיפים 2 ו-3 – תקופת הוראת השעה),  

שולמית אלוני: התייחסתם במקור ל-7 שנים קדימה

שולמית אלוני:  למה עכשיו מתייחסים שנה קדימה?      

ישי פרלמן: זה סעיף שהוא יחסית טכני, סעיף שמסביר מתי הסעיפים האלה ייקראו במסגרת חוק מס רכוש

ישי פרלמן:  מדובר בתיקון לחוק מס רכוש, בהוספה של סעיפים לחוק

ישי פרלמן:  זו הוראת שעה

שולמית אלוני:  למה דווקא שנה וחצי? יש משמעות מבחינת ערעורים?     

ישי פרלמן: זה פשוט זמן שנראה לנו הגיוני

ישי פרלמן:  זה הזמן שאנשים יצטרכו את זה כעניין שבשגרה

ישי פרלמן:  אחרי זה לא יצטרכו את זה

ישי פרלמן:  הכנסנו סעיף בסוף שמבהיר שכל ההוראות ימשיכו להתקיים אם מישהו הגיש בקשה

36א יבוא: 36ב

36א יבוא: 	(א) זכות של יחיד לפיצוי ולמקדמה בשל נזק מלחמה שנגרם לו 	בתקופה הקובעת כהגדרתה בסעיף 38ג, אינה ניתנת להעברה,  	לשעבוד או לעיקול בכל דרך שהיא, אלא לשם תשלום מזונות  	המגיעים מהיחיד הזכאי לפיצוי לפי פסק דין של בית משפט,  	או של בית דין מוסמך

36א יבוא:      	(ב) הוראות סעיף קטן (א) יחולו גם על פיצוי ומקדמה כאמור  	בו ששולמו באמצעות תאגיד בנקאי או חברה כהגדרתה בחוק 	הדואר, התשמ"ו-1986, בנותנה שירותים לפי סעיף 88א לאותו 	חוק, במשך 90 ימים מיום ששולמו כאמור

36א יבוא: ";     

משה גפני: הבאתי ביום רביעי את הצעת החוק הזאת

משה גפני:  בחוק הזה כבר דנו

שולמית אלוני: הצעת החוק שנידונה בוועדה בשבוע שעבר עסקה בהגנות מסוג זה ככל שמדובר במענקים שמשתלמים מכוח החלטות ממשלה

שולמית אלוני:  אמרנו תוך כדי הדיונים בוועדה שלגבי פיצויים שישתלמו מכוח חוק יצטרכו לקבוע את ההגנות בחקיקה הרלוונטית

שולמית אלוני:  הסעיף הזה נקבע כאן

ירון גינדי: גם חסרים פה תאגידים

ישי פרלמן: 	הסעיף הזה מתייחס לפיצויים שאנחנו מכירים מהתקנות

שולמית אלוני: הוא מתייחס רק לנזק הישיר או גם לנזק העקיף?     

ישי פרלמן: יש פה הגנה מעיקול על כספי פיצויים שמשולמים

ישי פרלמן:  יש הגנה מעיקול רק על כספים שמשולמים בשל פגיעה ישירה, בשל נזק ישיר, נזק מלחמה, ויש הגנה רק על פיצויים ששולמו ליחיד

ישי פרלמן:  זה אומר שתאגיד שמקבל פיצויים לא יהיה מוגן

ישי פרלמן:  גם נזק עקיף לא יהיה מוגן

שולמית אלוני: נזק עקיף הגדרתם בהמשך, לא?     

ישי פרלמן: לא

ירון גינדי: אנחנו מבקשים שגם תאגידים, קרי חברות, עמותות ומלכ"רים יהיו מוגנים מהעיקולים של הכספים האלה

ירון גינדי:  למה רק יחידים?     

שולמית אלוני: 	לאורך כל מתווה החקיקה ראינו סעיפים דומים כאלה שחלים על כל דברי החקיקה, לא ראינו הגבלה ביחס ליחיד בלבד

שולמית אלוני:  למה פה בחרתם רק ביחיד?     

עודד פורר: למה השינוי פה?      

משה גפני: למה דווקא יחיד?     

ישי פרלמן: היחס בין נושים לבין חברה הם יחסים מורכבים

ישי פרלמן:  לחברה יש ישות משפטית נפרדת

ישי פרלמן:  אנשים צריכים לדעת כשהם מלווים כסף לחברה איזו הגנה תינתן להם

ישי פרלמן:  ברגע שאנחנו יוצרים הגנה חדשה זה פוגע ביחסים

עודד פורר: אז למה שנלווה ליחידים? אתה לא רוצה שיתנו הלוואות ליחידים?     

ישי פרלמן: אנחנו מנסים לייצר איזון בין אנשים שצריכים את הכסף כדי לשלם נזקים בבית שלהם, לקנות רכב חדש, לבין כספים שהם יותר עסקיים, נזקים של חברות

משה גפני: אמרתם שעל כסף כזה שהתקבל אסור שיהיה עיקול

משה גפני:  החלטת הממשלה היא שלא יחול על זה עיקול

משה גפני:  למה זה מוגבל דווקא ליחיד? למה על כסף שקיבלה חברה יכול להיות עיקול?      

גל ברנס: 	בשונה מפרטים שצריכים לקנות את האוכל לבית, העסק יכול להיות בעיקול לעסק אחר

גל ברנס:  יכול להיות מצב שאנחנו דווקא פוגעים בעסק קטן שיש לו חובות מעסק הגדול אם לא יהיה עיקול

ירון גינדי: אתה גם פוגע בחברה קטנה

חמד עמאר: כשאתה נותן מענק אתה רוצה להציל את החברה

משה גפני: מדובר על מענק, לא על עסקים שיש ביניהם קשרי מסחר שההוא לווה ממנו כסף וההוא החזיר לו כסף

משה גפני:  פה מדובר על כסף שניתן כמענק לנושא הזה בלבד

משה גפני:  למה אתה מכניס פה את כל הדברים של קשרי מסחר?      

ירון גינדי: אתה פוטר אותי מתשלום שכר של 75,000 לעובדים שלי אם מעקלים לי את זה? אני לא משלם את זה לעובדים שלי? על מה המענק?     

גל ברנס: העסק, וזה בשונה מיחיד, עובד מול עסקים אחרים

חמד עמאר: מי אמור לשלם את המשכורות לעובדים?     

גל ברנס: איך העסק שפתח את העיקול ישלם את המשכורת לעובדים? זה משתרשר הלאה

שולמית אלוני: אני לא בטוחה שזאת נקודת האיזון שנכון לדבר עליה, כי גם יחיד יכול להיות חייב את הכסף ליחיד אחר

מירב כהן: רק לשים לב שהיחיד פה זה יחיד בנזק ישיר, לא בנזק עקיף

מירב כהן:  זה רק על בתים, על רכבים, על תכולה, על דברים בתוך הבית

שולמית אלוני: מה אם העסק קיבל את הפגיעה הישירה עכשיו?     

מירב כהן: יש הבדל בין עסקים לבין אנשים פרטיים שצריכים להמשיך לגור

מירב כהן:  לעסק הזה יכולים להיות עיקולים מעסקים אחרים

עודד פורר: אם נפגע לי העסק באופן ישיר, עדיף שאני לא אמשיך לעבוד כי יש לי עיקולים?      

משה גפני: אנחנו הרי מעוניינים שהעסק יעבוד

משה גפני:  יש היגיון בזה שאנחנו נותנים לו את מה שאנחנו נותנים לו ומבקשים שלא יחול על זה עיקול

משה גפני:  אני מבקש שהסעיף הזה לא יחול רק על יחיד אלא גם על חברה, גם על תאגיד

ירון גינדי: הטיל חוזר חזרה לעזה אם יש עיקול?     

אורית פרקש הכהן: מה אם יש לעסק ספק שהוא חייב לו כסף, ספק שבעצמו סובל מהמצב? למה שהעיקול של הספק הזה יבוטל? במענק שהמדינה תיתן היא תאפשר לעסק הזה לשלם את חובותיו

עודד פורר: הטענה הזאת נכונה לגבי יחידים

אורית פרקש הכהן: לא הייתי מזלזלת במה שהם אומרים

עודד פורר: מה אם אני יחיד שחייב כסף?     

אורית פרקש הכהן: אני הייתי מבקשת שתכינו מענה מקצועי

אורית פרקש הכהן:  אני לא הייתי מבטלת לחלוטין את מה שהם אמרו

מירב כהן: אנחנו נבחן את הנושא הזה

אורית פרקש הכהן: גם לזה שחייבים לו כסף מותר לקבל את הכסף שלו

משה גפני: משרד המשפטים, מה העמדה שלכם?     

שרית פלבר: נתקלנו בשבוע שעבר בהצעת חוק דומה, כאשר בין הדוגמאות שנתנו זה ההבדל בין יחיד שזקוק לכסף, למחייה הדחופה שלו, לבין עסק שאולי יש לו עובדים שהוא חייב להם כסף, יש לו נושים

שרית פלבר:  יש הבדל בין מענק שניתן לעסק לבין מענק שניתן ליחיד

עודד פורר: מה ההבדל?     

שרית פלבר: יש מענק שניתן מהביטוח הלאומי, מענק שהאדם זקוק לו למחייה הדחופה

שולמית אלוני: מה ביחס למענק שניתן על נזק ישיר?     

עודד פורר: יש לי חנות שניזוקה באופן ישיר

שרית פלבר: האיזונים שצריכים לעשות ביחס לעסק הם איזונים קצת שונים ממה שניתן ליחיד

חמד עמאר: העסק קיבל בגלל שהוא נפגע, הוא לא קיבל את זה בגלל שיש לו עודף כסף

משה גפני: הוא נפגע באופן ישיר

גל ברנס: עיקול יכול להיות גם מהעובדים

גל ברנס:  הוא יהיה פטור מלשלם לעובדים אם אנחנו פוטרים אותו כאן

עודד פורר: המענק שהוא קיבל הוא כדי לבנות את החנות מחדש

עודד פורר:  אתם יוצרים מצב שהוא לא יוכל גם ככה לשלם

ירון גינדי: התפקיד של המענק הוא להחזיר את העסק לקדמותו

ירון גינדי:  הוא לא יתקן את העסק מהטיל כי עיקלו לו את הכסף? נשאיר את החנות הרוסה רק כי היא חברה בע"מ ולא יחיד?     

חמד עמאר: דווקא כאן אתם עושים נזק, כי אנחנו רוצים שהוא כמה שיותר מהר יתקן את העסק שלו ויחזור לעבוד

משה גפני: תנו לנו תשובה על זה

משה גפני:  הרוב כאן סבור שהכסף הזה הוא בכדי להפעיל את העסק

משה גפני:  אם לוקחים את זה, אם אומרים שהוא משועבד, מעוקל וכו', אנחנו עוצרים את התהליך הזה

שולמית אלוני: הסעיף מתייחס רק לתקופה הקובעת, לתקופה שעד סוף נובמבר

שולמית אלוני:  צריך להוסיף גם את המקדמה, לא רק את הפיצוי

שולמית אלוני:  בסעיף קטן (ב) אתם מתייחסים לתאגיד בנקאי

שולמית אלוני:  כשדנו בחוק בשבוע שעבר דיברנו על בנק ותאגיד בנקאי, כאשר בנוסח החוק שאושר הלכנו על בנק

שולמית אלוני:  למה פה תאגיד בנקאי?     

שרית פלבר: יש שונות בין החוקים שעוסקים בזה

שרית פלבר:  בחלקם זה בנק, בחלקם זה תאגיד בנקאי

שרית פלבר:  לא הצלחנו למצוא איזו שהיא סיבה להבדל

שולמית אלוני: ומבחינה מהותית?     

שרית פלבר: חשבנו אם להגדיר את זה, אבל בסוף בחרנו שלא, כי נניח שיהיה תשלום באמצעות חברות אשראי

שרית פלבר:  לא רצינו להגדיר ולהחריג

שרית פלבר:  לקחנו את ההגדרות הכי רחבות שחלות גם לגבי תאגיד בנקאי וגם לגבי בנק

שרית פלבר:  במובן הזה לא יהיה קושי

שולמית אלוני: ביחס לנזק העקיף לא מכוח החוק החדש, למה זה לא חל גם ביחס לנזק העקיף?     

מירב כהן: בתקנות שהולכים להביא על 40 קילומטר הוא מקבל אובדן הכנסות מלא כאילו הוא עבד

חמד עמאר: עם זה אני מסכים

מירב כהן: אני יכול להבין את הרציונל בחוק הזה של הוצאות קבועות ושכר, אבל לא בעסק שאתה מרוויח - -       

העיקרי יבוא: "פרק שמיני 1 – מסלול נוסף לפיצוי על נזק עקיף – חרבות ברזל     

שולמית אלוני: זה פיצוי שיחול בכל הארץ, לא רק בתחום של יישוב ספר

מירב כהן: זה המענק המלא לכל הארץ

מירב כהן:  זו הנוסחה שמתאימה למי שלא במסלול אדום או בתקנות הוראת השעה שעודכנו ל-40 קילומטר

מירב כהן:  דרך אגב, הנוסחה הזאת יכולה להיות מתאימה גם לעסק שהוא הפסדי ב-40 קילומטר ולא יהיה לו אובדן הכנסות

מירב כהן:  פה הוא יקבל את כל ההוצאות הקבועות

ולדימיר בליאק: זה 49 בצפון?     

גל ברנס: יישוב ספר שמוגדר כזכאי למסלול אדום, אחרי התקנות יהיה זכאי גם למסלול מחזורים בשכר

ישי פרלמן: 	"הוצאות השכר בתקופת הזכאות" אחד מאלה, לפי העניין; 		 בהפחתת סכומים שהמוסד לביטוח לאומי שילם  		למעסיק לשם החזר תגמולי מילואים שהמעסיק  		שילם לעובד לפי פרק י"ב לחוק הביטוח הלאומי: 	 

ישי פרלמן: קיבוץ – הסכום הנמוך מבין אלה:     

ישי פרלמן: לעובדים בעד התקופה המזכה לעניין שכר, כפי שדווח לפקיד השומה בטופס 102 לפי תקנות מס הכנסה (ניכוי  ממשכורת ומשכר עבודה), התשנ"ג – 1993 (להלן – תקנות ניכוי ממשכורת ומשכר עבודה), כשהתוצאה המתקבלת מוכפלת ב-1

ישי פרלמן: 25;     

שולמית אלוני: מה זה "בעד התקופה המזכה"?     

ישי פרלמן: לתקופה המזכה יש הגדרה

ישי פרלמן:  יש שתי תקופות מזכות: או חודש אוקטובר - -      

שולמית אלוני: חודש אוקטובר 2023 למדווח חד חודשי?       

ישי פרלמן: פה זה חד חודשי תמיד

ישי פרלמן:  התקופה השנייה זה נובמבר 2023, כשאת זה מכפילים ב-75%

ישי פרלמן:  אנחנו לא נותנים פיצוי מלא על השכר, כדי לעודד אנשים להמשיך להעסיק, כדי לייעל את השימוש בעובדים במשק

ישי פרלמן:  את זה מכפילים ב-1

ישי פרלמן: 25

מיכל שיר סגמן: אפשר לדעת מה רשימת היישובים והאם כפר ורדים נכנס כחלק מהמתווה?     

ישי פרלמן: זו לא שאלה להגדרה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו כרגע מדברים על שיפוי למעסיק

אליהו (אלי) רביבו:  איפה יש מחויבות של המעסיק לשלם את הכסף?      

ירון גינדי: רק אם הוא שילם הוא מקבל שיפוי

אדם בלומנברג: אין כרגע שום חובה לשלם שכר לעובדים כשהם נעדרו בגלל המצב הביטחוני

אדם בלומנברג:  זה נמצא בכל אחת מהתקנות שנעשו במלחמות ובמבצעים קודמים

אליהו (אלי) רביבו: הוא לא ימשוך וגם לא ישלם, ואז אין לנו מנגנון הגנה על העובד

חמד עמאר: אם הוא לא שילם הוא גם לא יקבל

משה גפני: למה שהוא לא ישלם?     

חמד עמאר: למה שהוא לא ישלם אם הוא מקבל את זה מהמדינה?     

אליהו (אלי) רביבו: מכיוון שהוא מקבל 75%

אדם בלומנברג: הוא ישלם שכר לעובדים שעבדו בפועל ויצרו תפוקה בעבור זה

אדם בלומנברג:  אותם הורים לילדים, או כאלה שנעדרו ממקום העבודה עקב צמצום הפעילות בגלל הוראות פיקוד העורף - -     

נעמה לזימי: איך זה היה מנוסח פעם קודמת?     

משה גפני: מה היה בקורונה?     

כפיר בטט: בקורונה לא היה דבר כזה

כפיר בטט:  לא הייתה השתתפות בשכר וגם לא הבטחה שלא יוציאו

אדם בלומנברג: לא הייתה אז האוכלוסייה של ההורים שלא יכלו להגיע לעבודה

כפיר בטט: במלחמות קודמות שהיו לא נעשה מתווה לכל הארץ, לכן השאלה מה היה פעם קודמת היא לא רלוונטית

כפיר בטט:  הפעם היחידה הייתה בקורונה, שגם אז היו מסגרות חינוך סגורות ועדיין לא נתנו שום השתתפות בשכר

כפיר בטט:  פה אנחנו נותנים 75%, שזה תמריץ גדול לשמר את העובד

כפיר בטט:  נכון, אם המעסיק לא צריך את העובד על אף שהוא מקבל 75%, הוא יכול להוציא אותו לחל"ת

אדם בלומנברג: גם ב"שומר חומות" היה שיפוי מלא להורים שנעדרו ב-0 עד 80

אדם בלומנברג:  כל מה שאני מבקש זה לא להגדיל את השתתפות המדינה, אלא שהתנאי לזכאות לקבלת מענה תהיה: ובלבד שבכל מקרה שילם שכר לעובדיו בעד יום היעדרות בשל מצב ביטחוני

אדם בלומנברג:  תבדקו את כל תקנות קרן מס רכוש ב-20 השנה האחרונות ותראו שהמשפט הזה מופיע כתנאי

אדם בלומנברג:  על בסיס התנאי הזה אנחנו, נשיאות המגזר העסקי וההסתדרות, עושים הסכמים קיבוציים כלליים שמורחבים בצו הרחבה

משה גפני: יש בעיה להוסיף את זה?     

כפיר בטט: אם נעשה דבר כזה, נגביל את הגמישות של העסקים

ולדימיר בליאק: תסביר

כפיר בטט: יכול להיות שעסקים שעכשיו צפויים להיות חודשים קדימה סגורים יחליטו להוציא את העובדים לחל"ת

כפיר בטט:  כל דבר כזה שנכניס מגביל את הגמישות של העסק לגבי העובדים שהוא כן צריך להמשיך להעסיק לעומת עובדים שהוא לא צריך

אליהו (אלי) רביבו: אם אתה רוצה להגביל גמישות תאפשר חל"ת גמיש

נתנאל היימן: לא לתת פיצוי למעסיק וגם להכריח אותו לשלם - לא הגיוני

מיכאל ביטון: מה עם אדם שהוא עובד שעתי? זה לפעמים האנשים עם ההכנסה הנמוכה ביותר

מיכאל ביטון:  נניח שלפועל ניקיון שעובד לפי שעות היו לפני המלחמה שעות מסוימות ועכשיו הוא ירד ל-10% משעות העסקה שלו

מיכאל ביטון:  מה דינו? איזה סעיף אפשר לתת פה לעובד שעתי אפילו עד 15,000, עד 20,000?       

ורוניקה רוזנברג: אנחנו מדברים על אחוז גבוה של עובדים שעתיים בניקיון

כפיר בטט: אם הם יוצאים לחל"ת, השכר מחושב להם לפי השכר הממוצע שלהם בחודשים אחורה – אני לא זוכר אם זה שישה חודשים או שלושה חודשים

מיכאל ביטון: הם לא יוצאים

כפיר בטט: האופציה להוצאה לחל"ת קיימת

כפיר בטט:  לאותו עובד שהמעסיק אומר שהוא לא צריך אותו יותר אנחנו פורסים רשת ביטחון סוציאלית בדמות דמי אבטלה

מיכאל ביטון: הוא ממשיך לעבוד, רק היקף ההכנסה שלו ירד

כפיר בטט: אם ירד לו כי פחות צריכים אותו, אז יש לו אופציה ללכת לעבוד במקום אחר שבו צריך יותר ידיים עובדות

מיכאל ביטון: אתה מבין שזה החלש ביותר? אין לו הכנסה חודשית קבועה

מיכאל ביטון:  תקבע מסמרות כך שלאדם שעתי שהרוויח עד 10,000 שקל והכנסתו ירדה ב-50% יושלם הפער הזה

מיכאל ביטון:  אם הוא הרוויח 5,000,6,000 שקל על ניקיון לפי שעות, עכשיו יהיה לו 1,000 שקל? זה החלשים ביותר בחברה

מיכאל ביטון:  אני לא רוצה לכלול אדם שעתי שמרוויח 30,000 שקל

מיכאל ביטון:  אדם שסך ההכנסה החודשית שלו בעבודה שעתית היא עד 7,000 שקל, עד הממוצע במשק, יקבל, במידה וירד בהכנסותיו יותר מ-30%,40% דיפרנציאלי, השלמה בתקופת המלחמה

מיכאל ביטון:  אתה יודע מה, זה כסף קטן

מיכאל ביטון:  כשאתה תבדוק בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אתה תגלה שזו הערה לא יקרה, הערה זולה

כפיר בטט: הרבה מהעובדים שמועסקים במשק עובדים במשמרות, בכל מיני דברים מהסוג הזה

כפיר בטט:  במקום להוריד את העובד לחצי משרה ולממן לו את זה בדרך אחרת, עדיף שילך לעבוד בעבודה אחרת

כפיר בטט:  להבדיל מהקורונה שאז סגרנו את כולם בבית, פה יש מחסור של ידיים עובדות בעקבות המצב המלחמתי

גלעד קריב: מה הם ילכו לעשות?     

מיכאל ביטון: למה לזה שיש שכר חודשי גבוה אתה דואג ל-75% ומגבה אותו אבל את החלש ביותר אתה לא שומר במקום העבודה?     

כפיר בטט: גם המעסיק של עובד הניקיון יכול לקבל את ה-75% עליו

כפיר בטט:  מי אמר שלא?     

מיכאל ביטון: אבל הוא שעתי

כפיר בטט: לא משנה

כפיר בטט:  אם המעסיק משלם עליו את השכר, אז לא משנה כמה שכר הוא שילם עליו הוא בכל מקרה יקבל את ה-75%

מיכאל ביטון: אבל המשרדים נסגרו, אין ניקיון

כפיר בטט: אני לא בא להגן על המשרה, אני בא להגן על העובד

משה סולומון: מה הוא צריך לעשות כדי לקבל?     

גלעד קריב: להגן על העובד זה להגן על משרתו

מיכאל ביטון: דמיין שהמעסיק אומר: "מה איכפת לי שהאיש הזה שמקושר אלי לפי שעות, 40 שקל לשעה, 50 שקל לשעה, יהיה זמין אלי גם ב-10% מזמנו

מיכאל ביטון: " הוא לא יפטר אותו, הוא רק ישלם לו מעט

משה גפני: אני מבקש שלא יהיה הבדל בין מי שמקבל שכר נמוך, אם אכן זה נכון מה שמיכאל ביטון אומר - -     

ורוניקה רוזנברג: זה אכן נכון

ורוניקה רוזנברג:  אלו האוכלוסיות החלשות ביותר במשק

משה גפני: אני מבקש שלגבי אותם אלה שמשתכרים שכר נמוך יהיה את אותו דין כמו שיש לגבי כאלה שמשתכרים שכר גבוה

גלעד קריב: ההבדל הוא לא במשכורת, אלא בין שעתי לבין משכורת חודשית

ורוניקה רוזנברג: אחוז גבוה מעובדי הניקיון הם עובדים שעתיים

משה גפני: מה את מציעה לעשות?     

ורוניקה רוזנברג: אני מציעה חל"ת גמיש, כדי לאפשר למעסיקים לשמר אותם, רק שאגף תקציבים לא מוכן לשמוע את זה

ורוניקה רוזנברג:  מה שיקרה זה שהם יזלגו לענפים אחרים ואנחנו נאבד אותם

ורוניקה רוזנברג:  גם ככה אנחנו במחסור ענק

גלעד קריב: למה אתם לא מאפשרים חל"ת גמיש לעובדים שעתיים?     

אורית פרקש הכהן: נציגי האוצר, אני רוצה שתתייחסו לנושא של לפי הנמוך ביניהם

אורית פרקש הכהן:  ההסדר הזה שסוכם על כולם אומר שהוצאות השכר יהיו: או 75% משכר העבודה בתקופה המזכה, או השכר הממוצע במשק

אורית פרקש הכהן:  ברגע שאתם כותבים לפי הנמוך ביניהם, זה אומר שאתם לא תפצו את המעסיק ששילם לעובדים שלו מעל השכר הממוצע במשק

אורית פרקש הכהן:  תסבירו למה התכוונתם, מה ההסדר, וגם מה הדבר הנכון לעשות, כי על פניו להגיד שכל עובד מכל סוג שהוא יקבל פה רק שכר ממוצע במשק, זו פגיעה במעבידים, במיוחד באלה ששילמו שכר יותר גבוה

כפיר בטט: יש הרבה איזונים ששמנו בתוך המתווה

כפיר בטט:  אם משווים את זה למה שמקבלים בדמי אבטלה אנשים עם שכר ממוצע, אז זה הרבה יותר גבוה מה ששמנו פה, ה-75%

כפיר בטט:  אין לנו אינטרס לממן עכשיו למעסיקים שכר של אנשים שמרוויחים סכומים שהם מעל השכר הממוצע

כפיר בטט:  אנחנו כן נשלם לאותם עובדים, אבל אנחנו לא נשלם יותר ממספר העובדים כפול השכר הממוצע

אורית פרקש הכהן: אתה בעצם אומר שעשיתם הסדר כזה שהפיצוי מקסימום יהיה השכר הממוצע

אורית פרקש הכהן:  אם האדם יגיש חישוב שמראה שה-75% מהשכר של עובדיו הוא עוד פחות מהשכר הממוצע, אתם תתנו לו פחות מהשכר הממוצע

יצחק פינדרוס: אם אדם מרוויח 5,000 שקל, את רוצה לתת לו פיצוי - -?     

אורית פרקש הכהן: אני חשבתי שהכוונה כאן הייתה לתת מעבר לשכר הממוצע

אורית פרקש הכהן:  ב-11,000 שקל ברוטו לעובד אתה דוחף את המעביד להוציא לחל"ת

אורית פרקש הכהן:  אתם בעד שכמה שיותר יצאו לחל"ת?     

גל ברנס: 	לרוב העסקים אין שכר שהוא יותר גבוה מהשכר הממוצע

גל ברנס:  אם יש לי עובד ב-6,000 וגם עובד ב-20,000, זה מתקזז

נעמה לזימי: זה טיעון מאוד מוזר

נעמה לזימי:  אם זה תופס על הרוב, למה לא להכליל את הכל?      

גל ברנס: זה בדיוק תופס את מקרי הקצה, את החברות שמשלמות שכר מאוד גבוה לכל העובדים שלהן

גל ברנס:  שם יש את המגבלה הזאת של שכר ממוצע, כאשר היא לא פר עובד, היא פר מעסיק

גל ברנס:  זה רק נועד למנוע את המקרה של חברות שבהן השכר הממוצע הוא מאוד מאוד גבוה

יוסי אלישע: השכר הממוצע בשוק אצל נותני השירותים למיניהם, אצל מי שהבסיס שלו הוא ההון האנושי, הוא הרבה יותר גבוה

יוסי אלישע:  אני אתן את הדוגמה של שוק עורכי הדין

יוסי אלישע:  יש עכשיו תקנות חירום, לכן אין מה לעשות עם העובדים

יוסי אלישע:  מה תעשה? תשלח את האנשים לחל"ת? מכיוון שאתה לא רוצה לשלוח אותם לחל"ת, אתה אומר שאתה מוכן לממן 25% מהנזק

יוסי אלישע:  כמה זמן אתה יכול לממן? יש עיוות, במיוחד בסקטורים שיש עליהם תקנות חירום, ולכן צריך לתקן אותו

משה גפני: יש מורת רוח מהעניין הזה של להוציא עובדים לחל"ת

משה גפני:  צריך למצוא לעניין הזה פתרון

יוסי אלישע: חלק מהעובדים שהוצאתי לחל"ת בקורונה עברו, חלק לא חזרו, חלק עשו דברים אחרים

כפיר בטט: המשק חזר למצב מצוין אחרי הקורונה – אפס אבטלה, שיעורי תעסוקה הכי גבוהים, שכר ממוצע שרק הולך ועולה

כפיר בטט:  אנשים לא חזרו לעבודות שהם עבדו בהן, כי הם מצאו עבודות בשכר גבוה יותר

ירון גינדי: המעסיקים שמוציאים את העובדים למילואים לא יודעים כמה הם יקבלו פיצוי, לכן נא לרשום שהמעסיקים יעשו את זה על פי הערכה בלבד

ירון גינדי:  האם זה מקובל על אגף התקציבים ורשות המסים?       

מירב כהן: תהיה הערכה במערכת הממוחשבת

מירב כהן:  זה חלק מההסבר למה אי אפשר לשלם אוטומטית

ירון גינדי: בסעיף (1)(א) כתוב שזה יהיה לפי טופס 102 בתקנות מס הכנסה

ירון גינדי:  למי שמדווח דו חודשי זה צריך להיות לפי 102 בביטוח הלאומי, לא לפי מס הכנסה

מירב כהן: יש כל מיני דברים שלא יכולים להיות אוטומטיים

מירב כהן:  אצל מי שמדווח דו חודשי לא נדע בניכויים את הדיווח הנכון לאוקטובר, כי הוא מדווח ספטמבר ואוקטובר ביחד

מירב כהן:  אנחנו לא יודעים כמה הוא שילם לאוקטובר, לכן הוא יצטרך להצהיר על הדבר הזה

ירון גינדי: אין ברירה לבעל העסק אלא לקחת את זה מה-102 של ביטוח לאומי

משה סולומון: למה אי אפשר להפריד את זה?     

מירב כהן: אם נבקש מעסק להפריד את זה, אז היועצים שלו ייקחו לו על זה עוד כסף

מירב כהן:  אי אפשר להפריד, הדיווח הוא לחודשיים

ירון גינדי: זה מה שהמגזר העסקי יעשה, כי אין לו את הנתון אלא מביטוח לאומי

נעמה לזימי: אני רוצה להבין למה לא חל"ת גמיש ספציפי לאוכלוסייה הזאת שפשוט נופלת

ישי פרלמן: השכר הממוצע לחודש כמשמעותו בסעיף 2(ב) לחוק הביטוח הלאומי, כפי שהיה ידוע בחודש אוקטובר 2023,  מוכפל במספר העובדים ששולם להם שכר בעד התקופה המזכה לעניין שכר;     

מירב כהן: ופה זה יהיה מוגבל ב-1

מירב כהן: 25

ירון גינדי: ובמלכ"רים ב-1

ירון גינדי: 325

נעמה לזימי: אנחנו את ביטוח המנהלים הורדנו לפי 2 שכר ממוצע

נעמה לזימי:  אולי נחיל את הסעיף הזה גם בהקשר הזה, כדי שלא ישתלם להוציא עובדים עד פי 2 לפחות מהשכר הממוצע, מתוך הבנה שזה אינטרס שלנו לשמר כמה שיותר עובדים

כפיר בטט: זה שיש לנו במקום אחר פי 2 שכר ממוצע לא אומר שזה הדבר הנכון

נעמה לזימי: גם מה שאתה מציע לא אומר שזה הדבר הנכון

שולמית אלוני: בסעיף קטן (ב), בסופו יבוא: כשההוצאה המתקבלת מוכפלת ב-1

שולמית אלוני: 25

מירב כהן: נכון

ישי פרלמן: לעניין ניזוק שהוא מוסד ציבורי זכאי – הסכום הנמוך מבין  אלה: 

ישי פרלמן: מוכפלת בשיעור המתקבל מחלוקת סכום הכנסתו של הניזוק בשנת הבסיס, כפי שדווחה בדוח שהגיש לפי סעיף 131 לפקודה, שאינה הכנסה מתמיכות ותרומות, בסכום הכנסתו בשנת  הבסיס כפי שדווחה כאמור, הכולל תמיכות ותרומות;     

ישי פרלמן: בשיעור האמור בפסקת משנה (א);     

ירון גינדי: כאן צריך לתקן ל-1

ירון גינדי: 325, כי מלכ"ר משלם בנוסף ל-1

ירון גינדי: 25 גם מס שכר של 7

ירון גינדי: 5%

גלעד קריב: אפילו לא הצעתם לבטל את מס המועסקים שמוטל רק על מלכ"רים, את ה-7

גלעד קריב: 5%

גלעד קריב:  הרי זו לא הפעם הראשונה שהחברים מהאוצר שומעים את עניין המלכ"רים, העלינו את זה בכל ישיבה עד עכשיו

גלעד קריב:  זה לא שעכשיו הם ילכו לחשוב בפעם הראשונה

גלעד קריב:  אתם גורמים לעמותות להוציא עכשיו עובדים לחל"ת

גלעד קריב:  לעמותות שחיות קצת על תרומות אין מושג מה יקרה בעוד שלושה חודשים

גלעד קריב:  אתם לא מבינים את הייצור הזה שנקרא החברה האזרחית

גלעד קריב:  אתם מבינים אותם רק כשצריך להפריט שירותים של המדינה, אבל אתם פשוט לא מבינים כשצריך לדבר על ההישרדות שלהם

מיכאל ביטון: נהניתם מהמגזר השלישי במלחמה, אבל הוא לא מופיע בחקיקה, הוא סרח עודף

גל ברנס: החוק הזה לא מתאים לעמותות

גל ברנס:  גם אם נבטל את המגבלות, זה לא יעזור להן, זה לא ייתן להן מענה

גל ברנס:  נעשית במקביל בחינה על ידי החשב הכללי, שמשלם את רוב התקציב הממשלתי לעמותות, וגם על ידי הצוותים החברתיים באגף לגבי איזה מענים ניתן לתת

גל ברנס:  ברגע שתהיה לנו תשובה ניתן אותה

יצחק פינדרוס: אנחנו מבקשים שאת התשובה של החשב הכללי ושלכם תביאו לכאן עד מחר בבוקר, לפני שאנחנו ממשיכים בדיון

ישי פרלמן: 	זה יהיה 1

ישי פרלמן: 325 במקום 1

ישי פרלמן: 25

ירון גינדי: אם חברת כוח האדם הוציאה לי חשבונית ושילמתי לחברת האדם 100% מהשכר, אין לחברת כוח האדם ירידה במחזורים והיא לא תקבל שום פיצוי

ירון גינדי:  מצד שני, שילמתי את מלוא השכר וגם אני לא אקבל פיצוי

ירון גינדי:  אם גם בשנת 2022 נהגתי באותה דרך, זה ייכנס בתשומות שלי ואני אקבל 22% במקום 75%

ירון גינדי:  זו בעיה שעוד לא מצאנו לה פתרון

ירון גינדי:  ברגע שיצאה חשבונית מחברת כוח האדם אין לה ירידה במחזורים ואתם לא מפצים

ירון גינדי:  אתם לא יכולים לא לפצות אף אחד, אלא אם כן תבוא ותגיד לי: אני את החשבונית הזאת אראה כ-102 ואתן לך עליה 75%

ירון גינדי:  זה רק מתודי אם שילמתי את זה בחשבונית או בתלוש

ירון גינדי:  התלוש הוא טכני

ירון גינדי:  אם שילמתי שכר עבודה, אנא תתנו לי את ה-75% פיצוי

ישי פרלמן: לעניין ניזוק שהוא קיבוץ – הסכום הנמוך מבין אלה:     

ישי פרלמן: עובד שאינו חבר הקיבוץ או עובד שהוא חבר הקיבוץ העובד בתעשייה, במסחר, בשירותים, בחקלאות או בתיירות בקיבוץ ולמעט חבר הקיבוץ העוסק במתן  שירותים לחברי הקיבוץ עצמם;     

שולמית אלוני: תסביר למה?     

מירב כהן: יש חדר אוכל לכל חברי הקיבוץ שבו הם מכינים אוכל לחברים עצמם

מירב כהן:  זה בדיוק כמו שאני מכין בבית אוכל

מירב כהן:  על זה אנחנו לא נותנים פיצוי

גלעד קריב: מה אם זאת משכורתו של האדם בקיבוץ?        

מירב כהן: זה בדיוק כמו שאני לוקח מישהי ונותן לה להכין לי את האוכל בבית

גלעד קריב: לא, זה בדיוק כמו שאני גר בעיר ובמקום לבשל לעצמי אני הולך וקונה במסעדה

גלעד קריב:  במסעדה יש עובדים

מירב כהן: זה לא בדיוק אותו דבר

גלעד קריב: אם אתם הולכים להוציא מתוך הקיבוצים אנשים שפרנסתם נשענת על עבודה בתוך הקיבוץ, זה אבסורד

גלעד קריב:  מה אם הקיבוץ היה שוכר חברת גננות חיצונית שהייתה עושה את הנוי? האם אז כן הייתם משלמים לחברת הגננות השתתפות בכוח אדם?       

מירב כהן: מדברים על חברי הקיבוץ שעובדים בחלק הצרכני של הקיבוץ, לא היצרני

גלעד קריב: מאיפה משכורתו של העובד?     

יצחק פינדרוס: תנסה להסביר מי כן מקבל ומי לא מקבל

מירב כהן: כל מי שעובד בחלקים היצרניים של הקיבוץ, אם זה במפעל, בחקלאות או בתיירות, כן יקבל כי יש לו תלוש משכורת

מירב כהן:  מי שעובד בחדר אוכל, במכבסה, שזה מה שנקרא צרכני, לא יקבל כי אין לו תלוש משכורת

שרן השכל:  ואם הוא מקבל על זה תלוש משכורת, הוא כן מקבל?     

אליהו דלל: אם הקיבוץ הוא קיבוץ יצרני, אז אתה לא יכול להפריד בין זה שעשית - -     

מירב כהן: אם הקיבוץ החליט להביא לחדר אוכל עובד חיצוני - -     

שרן השכל: לא, עובד פנימי שמקבל תלוש שכר

מירב כהן: אין עובד פנימי שמקבל שכר

יצחק פינדרוס: על מי שמקבל תלוש אין דיון

יצחק פינדרוס:  הסעיף הזה הוא על מי שלא מקבל תלוש

מירב כהן: אם הקיבוץ לוקח מישהו חיצוני ומשלם תלוש שכר, על תלוש השכר של העובד החיצוני הוא יקבל, אבל על חברי הקיבוץ שנותנים שירות לחברים עצמם הוא לא יקבל

אליהו דלל: אתה עושה הבדל בין קיבוץ שלקח שירות בקבלנות לבין קיבוץ שלא לקח את זה

אליהו דלל:  לא יכול להיות שיהיה הבדל ביניהם

גלעד קריב: האם הסיפור הזה סוכם עם התנועה הקיבוצית?     

מירב כהן: כן, שוחחתי איתם ב-22:00 בלילה

מירב כהן:  זה משהו שעובר בכל התקנות, זה משהו שקיים מ-2006

אליהו דלל: אם זה סוכם אין לי בעיה

ישי פרלמן: השכר הממוצע לחודש כמשמעותו בסעיף 2(ב) לחוק הביטוח  הלאומי, כפי שהיה ידוע בחודש אוקטובר 2023, מוכפל במספר  העובדים כאמור בפסקת משנה (א);     		לעניין הגדרה זו, "התקופה המזכה לעניין שכר" – אחת מאלה, לפני העניין:     

ישי פרלמן: הזכאות" – חודש אוקטובר 2023;     

ישי פרלמן: הזכאות" – חודש נובמבר 2023;     

יצחק פינדרוס: אתם ב-1 בנובמבר מגיעים לחקיקה חדשה עוד פעם?      

ישי פרלמן: בחוק הזה יש שתי פעימות: פעימה אחת לחודש אוקטובר ופעימה אחת לחודש נובמבר

יצחק פינדרוס: ומה עם דצמבר?      

ישי פרלמן: יש סמכות לשר האוצר להאריך עד סוף דצמבר

חמד עמאר: באישור ועדת הכספים

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:       	"הוצאות מזכאות – ההוצאות הקבועות בתוספת חלק השכר המזכה,  	והכל עד לסכום כמפורט להלן, לפי העניין;     

ישי פרלמן: על 100 מיליון שקלים חדשים – 600 אלף שקלים חדשים;     

ישי פרלמן: על 100 מיליון שקלים חדשים ואינו עולה על 300 מיליון  שקלים חדשים – 600 אלף שקלים חדשים בתוספת 0

ישי פרלמן: 3% מחלק מחזור עסקאותיו בשנת הבסיס העולה על 100  מיליון שקלים חדשים;     

ישי פרלמן: 300 מיליון שקלים חדשים ואינו עולה על 400 מיליון שקלים חדשים – 1

ישי פרלמן: 2 מיליון שקלים חדשים;     פה מדובר על ה"קאפ", על הסכום המקסימאלי

ולדימיר בליאק: למה זה 0

ולדימיר בליאק: 3%?     

מירב כהן: ההפרש בין 100 מיליון ל-300 זה 200

מירב כהן:  כדי להגיע לתקרה המקסימאלית, תכפיל את ה-200 ב-0

מירב כהן: 03 ותגיע ל-100

משה סולומון: מה קורה מעל 400?     

עודד פורר: אם העסק נפגע, הוא נפגע

עודד פורר:  או שהוא נפגע, או שהוא לא נפגע

יצחק פינדרוס: עסק שהמחזור שלו מעל 400 מיליון יודע לעבור גלים יותר בקלות

עודד פורר: לא גלים כאלה

עודד פורר:  עסק שהוא עתיר עבודה עם 3,000 עובדים - -     

יצחק פינדרוס: הוא יודע להתמודד

עודד פורר: זה לא נכון, בטח לא כשאתה מסתכל על עסקי התיירות

עודד פורר:  שם יכול להיות עסק שעובר דרכו כסף והוא לא באמת עסק בסדר גודל הזה

עודד פורר:  כל המחזור לא רלוונטי

עודד פורר:  יכול להיות עסק עם מחזור מעל 400 מיליון שמעסיק 3,000 עובדים

עודד פורר:  הוא בחודשיים האלה לא יכול להוציא לחל"ת, הוא צריך להמשיך לשלם 3,000 משכורות כשאין לו ממה

אורי אור: אנחנו עסק של 550 עובדים ומיליארד שקל מחזור

אורי אור:  יש לנו ירידה של מעל 90% בהכנסות, כי סגרו את נתב"ג

אורי אור:  אפילו המל"ל אמר שאין מה לשלוח אנשים לחו"ל, שזה מסוכן

אורי אור:  תעשו "קאפ" של נניח מיליארד, אבל תגידו שירידה של 70% בהכנסות היא זו שמזכה

יצחק פינדרוס: כמה השכר החודשי אצלך?      

אורי אור: בערך 8 מיליון שקל לקבוצה

אורי אור:  אם אני מבטיח שאני לא מפרק את העסק ושומר עליהם - -     

יצחק פינדרוס: איך אתה שומר עליהם אם המשכורות שלך הן 8 מיליון?      

אורי אור: אם תיתן לי 2

אורי אור: 5, אני אביא את הכסף ואחזיק את העובדים

אורי אור:  אני אוריד אותם ל-80% משרה ולא אפטר

אורי אור:  תנו לנו להחזיק אותם

אורי אור:  אתם מפרקים פה עסק שעבד 40 שנה

אורי אור:  אומרים לי לשלוח אותם לעבוד במקום אחר, אבל לאיפה ילכו אנשים שלמדו כל החיים שלהם לעשות את זה?        

אימאן ח'טיב יאסין: בסופו של דבר הם יפוטרו והמדינה תשלם יותר בדמי אבטלה

טלי לאופר: ענף התיירות הוא סך הכל צינור להעברת כספים

טלי לאופר:  הרווח הנקי בענף הזה הוא אחוז אחד

טלי לאופר:  יש 6,7 חברות שלא קיבלו שקל בקורונה

טלי לאופר:  הן אמנם ליקקו את הפצעים לבד, יצאו מהמשבר לבד, אבל עכשיו עוד פעם

טלי לאופר:  הן מחזיקות אלפי עובדים שהן לא מצליחות לשלם להם שכר

טלי לאופר:  המסים שהן משלמות לא שווים פחות מהמסים של כל אחד אחר

אורי אור: זה סך הכל 7 חברות

יצחק פינדרוס: עודד לא דיבר רק על התיירות

יצחק פינדרוס:  עודד דיבר על סדר גודל של 700 חברות

עודד פורר: המבחן צריך להיות אם באמת יש פגיעה או אין פגיעה

יצחק פינדרוס: לא אם יש פגיעה

עודד פורר: ומה המשמעות של הפגיעה הזאת

יצחק פינדרוס: אין לי אינטרס לעזור לטייקון שיש לו מיליארד שקל וההכנסות שלו בירידה,  לכן הפגיעה היא לא המבחן

יצחק פינדרוס:  יבואו מחר הבנקים ויגידו שהייתה להם ירידה כי הם איבדו משכנתאות וכולנו פה נבכה

טלי לאופר: אנחנו מדברים על חברות שכבר ירדו ב-80%

טלי לאופר:  אין פה שום טייקונים ושום כלום

יצחק פינדרוס: זה 8 מתוך 700 חברות

עודד פורר: יש סדר גודל של קרוב ל-100 חברות שנפגעות

עודד פורר:  אם אחת כזאת נופלת, היא מפילה איתה הרבה מאוד עסקים שתלויים בה

ירון גינדי: והרווח שלה הוא 5%

כפיר בטט: באנו לפה עם מתווה שמיועד בעיקר לעסקים קטנים ובינוניים

כפיר בטט:  את הסיפור הזה של 400 מיליון לא נתנו גם בקורונה

טלי לאופר: זאת הבעיה

כפיר בטט: מתוך התפיסה שלעסקים יותר גדולים יש יותר אורך נשימה

עודד פורר: גם הסוס שנותנים לו לאכול פחות ופחות מת בסוף

טלי לאופר: אתה דופק את העובדים

כפיר בטט: את הדברים האלה גם אמרו לנו בקורונה, אבל ראינו שהעסקים הגדולים האלה הצליחו לשרוד וקמו אחר כך

כפיר בטט:  למדינת ישראל אין שום עניין לסבסד משרה שלא קיימת ואולי גם לא תהיה קיימת חצי שנה

כפיר בטט:  אנחנו נותנים רשת ביטחון סוציאלית לעובד

עודד פורר: העובדים בתיירות יצאו לחל"ת בתקופת הקורונה?     

כפיר בטט: בוודאי

עודד פורר: ועכשיו?     

כפיר בטט: גם עכשיו הם יכולים לצאת לחל"ת

אורי אור: לא כולם

אורי אור:  אתה רוצה שאני אקח הלוואות?      

כפיר בטט: אין לנו שום אינטרס, בטח בתעשייה שאולי עכשיו חודשים קדימה לא תהיה, לתת את הכסף כדי שהעובדים יישבו בבית

כפיר בטט:  אנחנו צריכים משק עובד, אנחנו צריכים שאנשים ייצאו לעבוד

כפיר בטט:  יש רשת ביטחון סוציאלית לעובד

כפיר בטט:  אנחנו נותנים לו דמי אבטלה לפי השכר שלו כדי שיהיה מוגן

כפיר בטט:  אין לי אינטרס להגן על המשרה

כפיר בטט:  אם המשרה לא רלוונטית, אין לי שום סיבה לבוא ולהחיות אותה בצורה מלאכותית

כפיר בטט:  זה בדיוק מה שמדינות אחרות עשו בזמן הקורונה ולכן אנחנו יצאנו הכי טוב מהקורונה

כפיר בטט:  נקטנו בחל"ת, באפשרות של העובדים לעבור ממקום למקום, ואכן לעסקים מסוימים היה הרבה יותר קשה להעסיק עובדים אחרי הקורונה - למסעדות, לחברות ניקיון ולאחרים

כפיר בטט:  למה? כי אותם עובדים הצליחו למצוא משרות יותר טובות

אורי אור: מה אתה בעצם אומר? שאני אוציא את האנשים לחל"ת

אורי אור:  אני הכנסתי את היד לכיס כדי להגן על העובדים, כדי לשמור על העסק, אבל אתה בא ואומר: "לא, תשלח אותם לחל"ת ושהעסק ייפול"

אורי אור:  40 שנה של עסק ילך לעזאזל

אורי אור:  למה אתה חושב בצורה כזאת? אם יש ירידה של 70%, תזכה, ואם יש ירידה של פחות מזה, אל תזכה

אורי אור:  תשים "קאפ" שימדוד את הנזק

יצחק פינדרוס: מה המשמעות אם אתם הולכים על עסקים מעל 400 מיליון?     

עודד פורר: אתה יכול מעל 400 מיליון להקשיח יותר את התנאים

כפיר בטט: כשהיינו בקורונה לא נתנו שקל לחברות האלו

אורי אור: אני משלם את ההלוואות עד היום

כפיר בטט: אנחנו רוצים שהמשק יוכל להמשיך קדימה

עודד פורר: אתה גם לא רוצה שהחברות האלו ייסגרו

עודד פורר:  אני מבקש שהם יחזרו לוועדה עם איזו שהיא בדיקה לגבי תנאי סף יותר קשיחים לחברות מעל 400 מיליון

עודד פורר:  אם נציל 40,50 חברות באירוע הזה – שווה

משה סולומון: אם הוא מבקש שעל ירידה של מעל 70% או 80% בהכנסות תשפה אותו רק על הדלתא, למה לא?      

אליהו דלל: אני חושב שצריך להבדיל בין חברות שירותים לבין חברות יצרניות

אליהו דלל:  יכול להיות מפעל בשדרות שרוצה להמשיך לייצר, רק העובדים לא מגיעים אליו כי המדינה משלמת לו חל"ת, ויכולות להיות חברות נסיעות שבזמן הזה אין להן אפשרות להתקיים

כפיר בטט: מפעל בשדרות הולך לקבל פיצוי מחזור מלא

אליהו דלל: לא זאת הבעיה של המפעל

אליהו דלל:  המפעל אומר: "אפילו אם תתנו לי פיצוי, בגלל שאין לי עובדים אתם הורסים לי את העתיד"

יצחק פינדרוס: תעשו בדיקה לגבי המשמעויות

אברהם כלפון: אני מדבר על ה"קאפ" של ה-600,000

אברהם כלפון:  נתתם את האפשרות, במידה וזה לא מכסה הוצאות קבועות, להגיע מ-22% עד ל-33% למי שבפגיעה בין 80 ל-100

אברהם כלפון:  האם לאולם בעמק חפר, שמשלם שכירות 500,000 ויש לו עוד שמונים ומשהו אלף שקלים ארנונה, ניתן, במידה וזה לא מכסה לו גם הוצאות קבועות וגם עובדים, להכפיל ב-1

אברהם כלפון: 2 את ה"קאפ" של ה-600,000 שקלים?      

כפיר בטט: ה"קאפ" הוא איזה שהוא גידור של כמה כסף אנחנו נותנים

כפיר בטט:  לאולמות האירועים בקורונה ה"קאפ" היה 400,000 לחודשיים

כפיר בטט:  פה אנחנו מדברים על 600,000 לחודש

אברהם כלפון: מה אני עושה עם אותו בעל אולם שמשלם 500,000 שכירות?     

כפיר בטט: ה"קאפ" הוא איזה שהוא גידור לכמה שאנחנו נותנים, כי יש הרבה מאוד עסקים שצריכים לקבל כסף

כפיר בטט:  אנחנו לא סבורים שיש להגדיל את ה"קאפ" עוד יותר מעבר למה שניתן

אברהם כלפון: זה שהם קיבלו חצי מזה בקורונה לא אומר שאותו בעל אולם עם 550,000 שכירות צריך לצאת עכשיו

ישי פרלמן: 	"הוצאות קבועות" – אחד מאלה, לפי העניין:     

ישי פרלמן: כל התשומות השוטפות בשנה הקודמת, מחולק ב-12 ומוכפל במקדם ההוצאות הקבועות;     

ישי פרלמן: ההוצאות הקשורות למכירת שירותים או מוצרים  המסופקים באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה,  שהוצאו בשנה הקודמת, מחולק במספר חודשי  הפעילות של הניזוק בשנה הקודמת ומוכפל במקדם ההוצאות הקבועות;     

ישי פרלמן: עוסק אחר לפי הוראות סעיף 56 לחוק מס ערך מוסף – סך התשומות השוטפות שהיה מדווח לרשות המסים  בישראל בשל השנה הקודמת אילולא היה רשום  כעוסק אחד עם עוסק אחר, מחולק ב-12 ומוכפל  במקדם ההוצאות הקבועות;     

מירב כהן: לגבי ההוצאות, נאמר שיש ירידה בין 25 ל-40, בין 40 ל-60, בין 60 ל-80 ובין 80 עד 100

מירב כהן:  יש אחוז שנקבע מסך כל ההוצאות שיש לעסק בשנה קודמת

מירב כהן:  ברגע שאיחוד עוסקים נכנס מתחת ל-400, כל חברה באיחוד נבדקת בנפרד ומקבלת תקרת פיצוי בנפרד

נתנאל היימן: אם האיחוד הוא מעל 400?     

מירב כהן: אז הוא לא זכאי

נתנאל היימן: יכולות להיות שתי חברות שמצורכי נוחות מגישות איחוד עוסקים

מירב כהן: ב"קאפ" הזה שהיה בקורונה הייתה את אותה בעיה, אבל הוחלט שזו התקרה

שולמית אלוני: מה זה "ההוצאות הקשורות למכירת שירותים או מוצרים המסופקים"?     

ישי פרלמן: אנחנו מתייחס לחלק העסקי של המלכ"ר גם בהכנסות וגם בהוצאות

שולמית אלוני: מה זה "במהלך רוב חודשי השנה"?     

מירב כהן: נבחן ונחזור עם תשובה

ירון גינדי: בחוק אין הגדרה של הוצאות קבועות

שולמית אלוני: לשם מה תשמש ההגדרה של הוצאות קבועות?     

ירון גינדי: אם אני צריך להוכיח לו הוצאות קבועות

יצחק פינדרוס: תן לי דוגמה למשהו שהיה בוויכוח ביניכם בתקופת הקורונה

ירון גינדי: אני רוצה שתהיה בהירות בחוק, שלא יהיה מצב שמפקח אחד אומר x ומפקח אחד אומר y

ירון גינדי:  צריך שבחוק יהיה כתוב שזה שכר דירה, שזה אגרות, שזה ריבית

אבי נוימן: הוא הולך פה מהצד של תשומות וגוזר את הקבועות

אבי נוימן:  הוא מונע את הצורך להתדיין בדבר הזה

דובי אמיתי: ירון, אם ניגע בסעיפים שהם המרכיבים של הקבועות, אני מניח שנשכח כמה דברים

ירון גינדי: הוצאה קבועה זו הוצאה שהעסק לא יכול היה להימנע מההוצאה שלה עקב ירידת המחזורים שלו

דובי אמיתי: זה הגיוני

יצחק פינדרוס: רשות המסים, הניסוח הזה מקובל עליכם?     

מירב כהן: אני לא יודע אם אפשר להכניס את הניסוח הזה, אבל אנחנו נרשום את זה בהוראת הביצוע שלנו

יצחק פינדרוס: אתם רושמים בהוראת הביצוע כל הוצאה שאי אפשר היה להימנע ממנה בעקבות הירידה

ישי פרלמן: הדיון הזה הוא דיון לגבי מקדם ההוצאות הקבועות בהמשך, לא לגבי ההגדרה עצמה

ישי פרלמן:      		"חוק הביטוח הלאומי" – חוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב),  		התשנ"ה-1995;     		"חוק מס ערך מוסף" – חוק מס ערך מוסף, התשל"ו-1975;     		"חלק השכר המזכה" – סכום הוצאות השכר בתקופת הזכאות,  		מוכפל בשיעור הירידה במחזור העסקאות;     

יצחק פינדרוס: אנחנו רוצים פתרון בנושא השכר לשני נושאים: אל"ף, לדיווח דו-חודשי, ובי"ת, למי שהמועסקים שלהם הם באמצעות חברת כוח אדם

יצחק פינדרוס:  עלתה פה הצעה להכניס את הנושא של העובדים השעתיים בחקיקה, בתנאי שלא הפחית את היקף המשרה או הוציא לחופשה

ירון גינדי: שמתם לב מה עשיתם בהגדרה הקטנה הזאת? אם היה לעסק בור, עכשיו שמתם לו פצצת אטום

ירון גינדי:  אתם רוצים מבעל העסק שהפסיד להביא עוד כסף מהכיס? על מה שאני משלם אני מקבל 75%

יצחק פינדרוס: מנגנון פיצוי השכר שדרשנו זה בשביל להגן על העובדים, לא בשביל להגן על המעסיק

יצחק פינדרוס:  והיה והמעסיק מחליט שלא שווה לו להחזיק את העובדים והוא שולח אותם הביתה, זה לא מה שהמנגנון בא להציל

יצחק פינדרוס:  אם המעסיק עשה תרגיל והוריד את העובד לחצי משרה, עדיף שישלח אותו הביתה ושהעובד ימצא עבודה במקום אחר

יצחק פינדרוס:  הוא רוצה ליהנות מהמנגנון של פיצוי? שימשיך לשלם שכר

יצחק פינדרוס:  אם הוא לא משלם שכר, הוא לא ייהנה מהמנגנון של הפיצוי

ירון גינדי: הפוך עכשיו אתם עושים

ירון גינדי:  אתה נותן לי 75% רק על מה ששילמתי

יצחק פינדרוס: רק בתנאי שאתה משלם לו 100%

ירון גינדי: אם ככה, נא תגדילו את התקרה ל-4 מיליון ואת ה-75% ל-120%, אחרת זה קובר את העסקים סופית

ירון גינדי:  אתם פשוט לא מבינים את המשמעות של מה שאתם אומרים

דיאנה בארון: המנגנון שקבעו עכשיו לא מדבר על מתן פיצוי ישיר לעובד, הוא מדבר על מתן פיצוי לעובד דרך תגמול המעסיקים

דיאנה בארון:  אנחנו מקבלים מאות פניות רק בשבועות האחרונים מהעובדים הכי מוחלשים במשק

דיאנה בארון:  אנחנו מדברים על עובדים שכבר עכשיו רעבים לפת לחם

דיאנה בארון:  לא הוציאו אותם לחל"ת, אלא פשוט הפחיתו להם את היקפי המשרה, או צמצמו להם משמרות

דיאנה בארון:  המנגנון של החל"ת הגמיש לא על השולחן

דיאנה בארון:  צריך להתחיל לחשוב על פתרונות אחרים, כשאחד מהם הוא להתנות בתנאי את תשלום הפיצוי למעסיק בזה שהוא לא ניכה את ימי החופשה הצבורים של העובד, אחרת יוצא שהמדינה מסבסדת את ימי החופשה של המעסיק

נעמה לזימי: ירון, הבעיה הגדולה היא שאין את החל"ת הגמיש

נתנאל היימן: אם אתם לא נותנים פיצוי מלא, אתם לא יכולים לכרוך את זה בתשלום שכר

יצחק פינדרוס: תוותר על ה-75%

יצחק פינדרוס:  התיאור שהיא הביאה הוא תיאור חי, הוא תיאור מהמציאות בשטח

יצחק פינדרוס:  אם העובד ירד לשתי משמרות בשבוע במקום ארבע או חמש, אין לי שום עניין להגן עליו, אני רוצה שהוא ייצא משם

יצחק פינדרוס:  או שהוא יקבל אבטלה, ואז הוא יקבל 75% ולא 50% מהשכר שלו, או שהוא ימצא עבודה אחרת ויקבל 100%

יצחק פינדרוס:  זה שאתה מעסיק אותו יום בשבוע כי זה השוק, זו זכותך, אבל על זה אני משלם רק 75%

שרן השכל: ספציפית למי שהולך לעבוד בעבודות שבהן אין ידיים עובדות צריך להוסיף 2,000 או 3,000 שקל

דובי אמיתי: כשישבנו ובנינו את כל העסקה, לקחנו בחשבון את כל הפרמטרים

דובי אמיתי:  כשהחלטנו שיהיו הוצאות קבועות רקx , ושהחלטנו שמקדם השכר יהיה 0

דובי אמיתי: 75 וה"קאפ" יהיה 600, אז זה אחרי שהסתכלנו על כל התמונה

דובי אמיתי:  תיקח את ה"קאפ" של 600,000 על מחזור של 100 מיליון שקל, תחלק את ה-600,000 שקל לשכר הממוצע במשק, שזה 12,800, ותגיע ל-43 עובדים

דובי אמיתי:  מאחר ורובנו מחזיקים מעבר ל-43 עובדים, אנחנו נשלם לאלה שמעבר מכיסנו

דובי אמיתי:  אי אפשר לדרוש מאיתנו גם מפה וגם מפה

דובי אמיתי:  תסתכלו על כל הנוסחה, על כל המרכיבים

דובי אמיתי:  ליבי עם העובדים, אבל אם אני מחזיק 70 עובדים, יוצא שאני מממן 30 עובדים מהכיס שלי

אדם בלומנברג: רק  מי שעובד ונותן תפוקה יקבל שכר

אדם בלומנברג:  המטרה הייתה, להבנתי, לייצר פיצוי לאנשים שלא יכולים לעבוד בגלל הוראות פיקוד העורף או בגלל ירידה במחזורים

ירון גינדי: אז תפצה את העסק

ירון גינדי:  העסק הוא חברת ביטוח?     

נעמה לזימי: אנחנו מחפשים פתרון לאותם עובדים שעתיים שהם הכי הכי מוחלשים, שהמשכורת הנמוכה שלהם היא כבר עכשיו יותר מידי נמוכה

נעמה לזימי:  חייבים לבודד את אותה קבוצת עובדים ולהבין איך פותרים את זה

נעמה לזימי:  נכון, ירון, הפיל בחדר הוא שאין חל"ת גמיש, אבל חייבים למצוא להם פתרון, כי אלה האנשים הכי מסכנים שיש

משה גפני: לאוצר יש תשובה לוויכוח פה?     

כפיר בטט: יש ויכוח בין המעסיקים לעובדים על דברים שהוסכמו בין כולם, גם על העובדים וגם על המעסיקים שהיו בחדר

כפיר בטט:  אין ספק שלבוא ולהכניס איזה שהוא תנאי כזה פוגע ביכולת של המעסיק

כפיר בטט:  יכול להיות שחלק מהעובדים הוא יחליט לשחרר, שחלק הוא יחליט לשמר, אבל זה בתוך הניהול של העסק

כפיר בטט:  אנחנו מגינים ברשת ביטחון סוציאלית על העובד, נותנים לו את דמי האבטלה כדי להגן עליו

כפיר בטט:  לא הכנסנו תנאי כזה, כדי לא להיות על ההחלטה המאוד ספציפית של המעסיק אם הוא מוציא עובד אחד או לא

משה גפני: אתם יכולים למצוא פתרון?     

כפיר בטט: איזה פתרון?     

משה גפני: לעובדים השעתיים

כפיר בטט: אם המעסיק לא משלם להם, הוא לא יקבל את המענק בגינם

כפיר בטט:  משולם לו המענק על בסיס ההוצאות שלו בפועל

כפיר בטט:  אם עכשיו הוא לא צריך אותו, הוא יכול להוציא אותו לחל"ת

משה גפני: אני רוצה פתרון לדבר הזה

ישי פרלמן: 	"מוסד ציבורי זכאי" – מוסד ציבורי כהגדרתו בסעיף 9(2)(ב) לפקודה 	(בפרק זה – מוסד ציבורי), שמתקיימים בו שני אלה     

ישי פרלמן: בדוח שהגיש לפי סעיף 131 לפקודה, לא היה מתמיכות  ותרומות;     

ישי פרלמן: בדוח שהגיש לפי סעיף 131 לפקודה, שאינה מתמיכות  ותרומות, היה ממכירת שירותים או מוצרים באופן שוטף ובמהלך רוב חודשי השנה;     	החוק הזה נועד לפצות עסקים

ישי פרלמן:  יש עמותות מסוימות שאופי הפעילות שלהן קצת דומה לעסק, לכן הן יפוצו לפי החוק הזה

משה גפני: נניח שיש לי עמותה שפועלת בעוטף עזה, מביאה דברים, מטפלת במשפחות

משה גפני:  מה המגבלות עלי בחוק?     

מירב כהן:    שלפחות שליש מההכנסות הן לא מתמיכות ומתרומות

משה גפני: אני לא מקבל משום מקום אחר

גל ברנס: החוק הזה מתאים לעסקים, נותן מענה לעסקים

גל ברנס:  את הנושא של העמותות אנחנו בוחנים

גלעד קריב: החוק הזה נועד להגן על עובדים ועל מקומות עבודה

גלעד קריב:  אין עובדים במגזר השלישי?     

ישי פרלמן: 	"מחזור עסקאות" – אחד מאלה, לפי העניין:     

ישי פרלמן: עסקאות כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף; במחזור עסקאות כאמור לא ייכללו כל אלה:     

ישי פרלמן: מוסף חלים עליהן;     

ישי פרלמן: אלא אם כן אישר המנהל, לבקשת עוסק, כי לגבי  מכר או מתן שירות כאמור לקרובו מתקיימים  אותם מאפיינים המתקיימים לגבי עסקת מכר או שירות כאמור בין עוסק לאדם שאינו קרובו;     

מירב כהן: מדובר על מחזור העסקאות הרגיל שמדווח למס הכנסה, למעט הכנסות לפי סעיפים 20 ו-21 לחוק מס ערך מוסף ומכירת מכר טובין שיש בין קרובים

מירב כהן:  אם זו עסקה אמיתית, אנחנו נאשר אותה, ואם זו עסקה שהיא לא ממש עסקה אמיתית שקורית, אנחנו ננטרל אותה מתוך התחשיב

מירב כהן:  ירון חושב שבהגדרה כאן זה מופיע כאילו שאתה צריך לבקש אישור מקדמי

מירב כהן:  אז לא, לא צריך לבקש אישור מקדמי

מירב כהן:  אם נבחן את התיק ונזהה שהייתה כאן עסקה במכר טובין שהיא לא השירות האמיתי, נפנה לעוסק ונבקש ממנו הסבר

ירון גינדי: צריך להוריד מהמחזור את מכירת רכוש קבוע

שרן השכל:  מצאתם פתרון לעניין של מכירת הדיבידנדים כמו שהיה בקורונה?     

מירב כהן: זה היה רק באומיקרון

גל ברנס: עסק יכול להרוויח מהפיצוי הזה ולמשוך דיבידנד

גל ברנס:  אנחנו לא קונסים על רווח

גל ברנס:  בשנת 2022 אמרנו שמי שמשך דיבידנד ב-2023, הרוויח ב-2021, הוא כנראה עסק שלא באמת נפגע מהקורונה אלא סתם במקרה נפגע ולכן אין סיבה שהוא יקבל את המענק של האומיקרון

גל ברנס:  בכל תקופת הקורונה האחרת אפשרנו למשוך דיבידנד

גל ברנס:  אנחנו לא אוסרים על עסקים להרוויח

שולמית אלוני: לגבי ההגדרה של מחזור עסקאות, האם בקורונה היה את סעיף קטן (ב) שמתייחס לקרוב?     

ישי פרלמן: הוא היה בהגדרה אחרת

ישי פרלמן: ממכירת שירותים או מוצרים, שהתמורה בשלהם מתקבלת  ממתן השירות או הספקת המוצר בפועל, כפי שדווח לרשות  המסים בדוח לפי סעיף 131 לפקודה שאושר לעניין זה בידי רואה חשבון או יועץ מס;     

ישי פרלמן: מוסף – מחזור העסקאות, כפי שדווח לרשות המסים  בהצהרה לפי תקנה 15 לתקנות מס ערך מוסף (רישום),  התשל"ו-1976, ואם התקופה שלגביה נבחן המחזור אינה נכללת בהצהרה כאמור – מחזור העסקאות כפי שהצהיר עליו הניזוק לעניין זה;     

רועי כהן: לא יכול להיות שאדם שירד מ-8,000 לאפס יקבל 3,300 ואותו דבר גם יקבל אדם שירד לו 25%

רועי כהן:  אני מסכים איתכם שלא מדווחים מע"מ ושיש בעיה של אמינות אם הוא מצהיר או לא, אבל צריך לפתור את זה

גל ברנס: אנחנו כולה שלושה שבועות

גל ברנס:  לרדת לאפס אי אפשר

רועי כהן: למה אי אפשר לרדת לאפס?     

גל ברנס: מכיוון שהתחלנו ב-7 באוקטובר

גל ברנס:  רבע מההכנסה אמורה להיות לך

רועי כהן: מה אם הוא צלם והעבודה הייתה צריכה להיות ב-9 בחודש?     

גל ברנס: הוא לא אמור להרוויח על השבוע הזה כסף

גלעד קריב: החוק הזה רלוונטי עד ה-30 בנובמבר

גל ברנס: רוב העוסקים הפטורים, לפי התחשיבים שעשינו, יקבלו יותר מ-100% מהכנסתם

רועי כהן: אני מסכים איתך שבן אדם עם 25% יקבל יותר

רועי כהן:  אני בא אליך עם מקרה קיצון

גל ברנס: גם בן אדם ב-60% יקבל יותר מהכנסתו

גל ברנס:  זה חוק ל-600,000 עסקים

גל ברנס:  אנחנו לא יכולים לתת פתרון לאחרון אחרוני העסקים

רועי כהן: זה לא אחרון האחרונים, כי תראה מה הולך

רועי כהן:  הגיעו לפה מאות

מירב כהן: הפעם הזאת, בשונה מהקורונה, לעסקים מעל 107,000 כן עשינו את זה מדורג

משה גפני: רועי, דבר איתם אחרי הישיבה

ישי פרלמן: 	"מחזור עסקאות בשנת הבסיס" – מחזור עסקאות כפי שדווח  	לגבי שנת הבסיס, מחולק במספר חודשי הפעילות בשנת  	הבסיס ומוכפל ב-12, ולעניין ניזוק הרשום כשותפות לפי חוק 	מס ערך מוסף או ניזוק שהוא עוסק הרשום כעוסק אחד עם 	עוסק אחר לפי סעיף 56 לחוק האמור – לפי מחזור העסקאות 	המאוחד של השותפות או של העוסקים הרשומים יחד, לפי  	העניין;     

ירון גינדי: בינואר-פברואר 2022 היינו באומיקרון, לכן ביקשנו מרשות המסים לחלק את זה ל-10 חודשים, לא ל-12

ירון גינדי:  האם זה מקובל על רשות המסים?     

ישי פרלמן: בהקשרים שזה רלוונטי מפנים לשנה הקודמת, כשהשנה הקודמת זה מספטמבר עד אוגוסט

ירון גינדי: זה בתשומות

מירב כהן: זה רף הכניסה עד 400 מיליון

מירב כהן:  אם בשנת 2022 ההכנסה הייתה יותר נמוכה, הוא ייכנס

מירב כהן:  אפשר לתקן את זה כמו שאתה רוצה

ירון גינדי: הדבר הנוסף זה איחוד עוסקים, שזה אירוע בפני עצמו

ירון גינדי:  יכולות להיות כמה חברות שכל אחת מהן מתחת ל-400 מיליון שקל לצורך טכני של דיווח למע"מ בלבד

ירון גינדי:  אם אני מדווח עליהן ביחד, אני יוצא מהחוק

גל ברנס: זה נדון כל הקורונה

גל ברנס:  זה לא טכני כמו שמציגים את זה

ירון גינדי: זה רק טכני

מירב כהן: באיחוד עוסקים זה לא טכני

ולדימיר בליאק: למה זה לא טכני?     

מירב כהן: ב-15 לחודש חברה אחת הייתה צריכה לשלם מע"מ מיליון שקל וחברה שנייה הייתה צריכה לקבל החזר של מיליון שקל

מירב כהן:  באותו חודש הוא לא יצטרך לשלם מע"מ ולא להחזיר מע"מ

מירב כהן:  אם זה היה כל חברה בנפרד, אז אחת הייתה משלמת מיליון עכשיו והשנייה הייתה מקבלת את הזיכוי שלה רק אחרי 45 יום

מירב כהן:  אי אפשר להגיד שבאיחוד עוסקים זה רק טכני

מירב כהן:  זה לא רק טכני, זה גם מימוני

ירון גינדי: יש לי כמה חברות, כאשר כל חברה מדווחת על הרווח וההפסד שלה לרשות המסים בנפרד

ירון גינדי:  בין החברות אי אפשר לקזז הפסדים ורווחים, כל חברה היא ישות משפטית נפרדת

ירון גינדי:  לצורכי מע"מ בלבד, כדי שלא ייווצר מצב שאם יש העברת סחורות בין חברות אז אחת תשלם מע"מ ואחת תתקזז, יש לי רשות לדווח כאיחוד עוסקים

ירון גינדי:  בגלל שאני מגיע ל"קאפ" של ה-400 אני עכשיו יוצא מהחוק

דובי אמיתי:  אנחנו לא יכולים להסכים לזה

אליהו (אלי) רביבו: אם אתה לא רוצה להפסיד את הזכות הזאת, אל תשתמש בזכות שמוקנית לך באיחוד עוסקים

דובי אמיתי: למה לא? זה רק לצורכי מע"מ

ולדימיר בליאק: אני חושב שלפעמים זה כן ולפעמים זה לא

ולדימיר בליאק:  יש מקרים שזה טכני, יש מקרים שזה לא טכני

ירון גינדי: איחוד העוסקים מעולם לא היה לטובת חיסכון במיסוי

ולדימיר בליאק: זה לא צריך להיות קטגורי

ולדימיר בליאק:  צרך להשאיר פתח לאיחוד עוסקים להיכנס למסגרת המתווה

אבי נוימן: מתחת ל-400 הם בודקים אותך בנפרד

אבי נוימן:  אם אתה חוצה, אתה נבדק יחד ואתה בחוץ, שזה בעיני לא הגיוני, לא סביר ולא הוגן

ולדימיר בליאק: צריך למצוא פה פתרון הגיוני כך שבמקרים שזה טכני - -     

אבי נוימן: זה לא העניין של טכני, כי לכל חברה יש רווח והפסד משלה, יש הוצאות קבועות שונות, שכר שונה

משה גפני: יש לכם פתרון לזה?     

דובי אמיתי: עשינו פתרון כזה לאיחוד עוסקים במושבים

כפיר בטט: אין לנו פתרון

כפיר בטט:  אנחנו הולכים בדיוק לפי מה שהיה בקורונה

דובי אמיתי: כפיר, זאת לא תשובה, כי אנחנו לא בקורונה

דובי אמיתי:  במושבים היה לנו את העניין של איחוד עוסקים שפתרנו עם אמיר

דובי אמיתי:  איחוד עוסקים זה לצורכי מע"מ

משה גפני: אתה יכול לבדוק את מה שהוא אומר? אם זה טכני, זה סיפור אחד, אבל אם זה לא טכני, זה סיפור אחר

ולדימיר בליאק: בעיני הסירוב פה לא צריך להיות קטגורי

משה גפני:  תמצאו פתרון

ישי פרלמן: 	"מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס" – אחד מאלה, 	לפי העניין:     

ישי פרלמן: ו' באלול התשפ"ב (2 בספטמבר 2022), מחזור העסקאות  כמפורט לצידו:     

ישי פרלמן: ציבורי זכאי – מחזור עסקאותיו בתקופת  הבסיס;     

ישי פרלמן: מחזור עסקאותיו של הניזוק בתקופת הבסיס,  כפי שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין,  עד יום כ"א בתשרי התשפ"ד (6 באוקטובר  2023;     

ישי פרלמן: עסקאותיו של הניזוק בתקופת הבסיס כפי  שדווח לרשות המסים בישראל על פי דין, עד יום כ"א בתשרי התשפ"ד (6 באוקטובר 2023);          

ירון גינדי: כאן יש כמה נושאים

ירון גינדי:  הנושא הראשון הוא חגי תשרי

אליהו (אלי) רביבו: מה הסיבה שבכאלה מקרים לא יבוצע תחשיב על פי ממוצע תלת חודשי?     

ירון גינדי: לגבי חגי תשרי צריך לתת מקדם

ירון גינדי:  הדבר השני זה בסיס מזומן

ירון גינדי:  הגענו להבנות שעושים את זה, רק לא סגרנו איזה חודשים

ירון גינדי:  אמיר, האם אתה רוצה להכניס כאן את שנת השמיטה? הנושא האחרון זה הנושא של השינויים בעליית המדד

כפיר בטט: עסקים עד מיליון וחצי זה דו-חודשי, כלומר ספטמבר-אוקטובר, וביקשנו מהם רק 12

כפיר בטט: 5%, לא את ה-25%, לכן הסיפור של חגי תשרי בכלל לא רלוונטי

משה גפני: למה לא רלוונטי?     

כפיר בטט: כי זה דו-חודשי

ירון גינדי: יש פער של ארבעה ימים - זה אומר 13%

כפיר בטט: אנחנו כל הזמן אמרנו שצריך לבדוק לפי תקופה אחת

כפיר בטט:  עשינו כל מיני בדיקות

כפיר בטט:  כל דבר שנעשה פה יפגע בחלק מהאנשים ויטיב עם חלק מהאנשים

כפיר בטט:  גם אם ניקח עכשיו תקופה של שלושה חודשים חלק מהאנשים ייפגעו

כפיר בטט:  חייבים לעשות תקופה אחת רלוונטית

כפיר בטט:  כך עשינו בקורונה, וזו הדרך שלפיה רשות המסים עובדת

כפיר בטט:  תמיד אמרנו שכדי שהכסף יהיה בחשבון הבנק של האנשים צריך תקופה אחת

ירון גינדי: תקופה אחת לא קשורה לחגי תשרי

ירון גינדי:  אם יש פער של ארבעה ימים מתוך 22, תגדיל את מקדם מחזור הבסיס ב-13%, תוסיף לו 3

ירון גינדי: 3% מדד, וגמרת את הסיפור

ירון גינדי:  הם אומרים לנו שבמדינת ישראל הייתה צמיחה בשנת 2023, כשמנגד הם טוענים שלכולם הייתה ירידה

ירון גינדי:  איפה הייתה צמיחה? בירח? הנתונים הכלכליים לא תואמים, משהו לא הגיוני פה

כפיר בטט: גינדי, אתה מבלבל פה בין עסקים שנפתחו לבין עסקים - -         

משה גפני: מה התשובה לגבי שנת השמיטה?     

מירב כהן: ל-95% מהעסקים בשנת שמיטה יש היתר מכירה, לכן להם אין בעיה

מירב כהן:  יש 5% שיש להם אוצר בית דין

מירב כהן:  יש אחוז קטן שהם בשליטה מלאה

משה גפני: אתה רוצה שאני אעביר חוק כזה אחרי מה שאמרת?     

מירב כהן: זה מה שביררנו

משה גפני: רק 5% הם שומרים שמיטה? אתה רוצה להסתובב איתי בארץ בשנת השמיטה?     

מירב כהן: אלה הנתונים

משה גפני: איזה נתונים אלה? בן אדם שומר שמיטה יסבול פעמיים? דובי, הסכמת לדבר כזה?     

דובי אמיתי: לא

דובי אמיתי:  הסכמתי עם אמיר שמי ששמר שמיטה יעשה השוואה ל-2021 במקום ל-2022

דובי אמיתי:  נדמה לי שהורדנו חודשיים ב-2021

משה גפני: יש לו בעיה עם הסיכום הזה?     

דובי אמיתי: לא, אין לו בעיה עם הסיכום הזה

אורית פרקש הכהן: אבל 2021 זה קורונה

דובי אמיתי: את ינואר-פברואר הורדנו

דובי אמיתי:  יש לנו אישור של שומר שמיטה שקיבלנו

מירב כהן: למי שיביא לנו את האישור שהוא היה בשנת שמיטה ניקח את שנת הבסיס של שנת 2021, לא 2022, כי שם לא הייתה בעיה, לא הייתה קורונה, לא היה אומקירון

משה גפני: 	מה לגבי מה שירון העלה?     

ירון גינדי: בסיס מזומן

מירב כהן: ישבנו עם ירון, ניסינו למצוא איזה שהוא פתרון

מירב כהן:  יש לנו רעיון שנביא מחר

מירב כהן:  זה די דומה למה שהיה בקורונה, במרץ-אפריל

שולמית אלוני: 	ההגדרה "מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס" לא קיימת בחוק

שולמית אלוני:  איפה משתמשים בה?     

ישי פרלמן: 	בהגדרה של "ירידת שיעורי העסקאות" זה אמור היה להיות מחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס במקום מחזור העסקאות בתקופת הבסיס

ישי פרלמן:  נתקן את זה כשנגיע לשם

ירון גינדי: 	מה עם שינויי מבנה? האם אתם מכניסים יחיד לחברה וחברה ליחיד? מה אם הייתי יחיד והפכתי להיות חברה?      

מירב כהן: 	הדברים האלה היו בהוראות הביצוע, בדברי ההסבר שהיו אחרי זה

מירב כהן:  אי אפשר להכניס כל דבר לחקיקה

ירון גינדי: זה כמו עסק ממשיך שהיה בקורונה?     

מירב כהן: 	כן

נתנאל היימן: כפיר זלזל בסעיף של חגי תשרי כאילו שזה בטל בשישים

נתנאל היימן:  מדובר פה על פחות חמישה-שישה ימי עבודה, וזה הבדל משמעותי

נתנאל היימן:  זה משהו שמשפיע על הרבה מאוד עסקים, זה לא משהו שעכשיו אפשר להגיד, "אנחנו עכשיו עוברים הלאה"

שרן השכל: החקלאים לא יכולים להציג לכם הפסד, כי ההפסד שלהם מגיע עוד שלושה חודשים בגלל הסחורות שיש להם במחסנים

שרן השכל:  הנזק מכך שהם לא יכולים לקטוף עכשיו יגיע רק בעוד כמה חודשים

שרן השכל:  התוצאה של מה שהם לא יכולים לשתול עכשיו תהיה בעוד ארבעה-חמישה חודשים

מירב כהן: החקלאים באזור הדרום מקבלים פתרון

שרן השכל: זה בכל הארץ

שרן השכל:  הרקטה שנפלה על טרקטור ופגעה בתאילנדי הייתה בכלל בראשן לציון

מירב כהן: את החקלאות צריך לחלק לשני אזורים

מירב כהן:  אזור אחד זה האזורים שנמצאים בצפון ובדרום שהם פונו והעברנו להם מקדמות

מירב כהן:  ב-7 עד 40 יש עוד חקלאים שנפגעים, לכן לחלקם יהיה מתווה נורמטיבי ולחלקם יהיה מתווה במסלול אדום שדובר

מירב כהן:  את החקלאות במרכז הארץ אי אפשר להשוות למטולה שפונתה או לקיבוץ בארי שפונה

מירב כהן:  באזור המרכז הנזקים יכולים להיות נזקים שקשורים לאותו אירוע של קטיף

מירב כהן:  מבחינת זריעה ושתילה יש פחות בעיות במרכז ממה שיש בדרום

שרן השכל: החקלאים באזור המרכז חוכרים את האדמות בדרום ובצפון

מירב כהן: חקלאות זה לפי מיקום הקרקע

שרן השכל: הם לא הבעלים של הקרקע

שרן השכל:  הם לווים את הקרקע, משלמים שכירות על הקרקע

מירב כהן: לא כל כך מותר להם להשכיר את הקרקע

שרן השכל: ברור לך שהמון מהחקלאות שמתבצעת היא על ידי חקלאים ששוכרים את אותו שטח אדמה

שרן השכל:  הם  צריכים לשלם את כל ההוצאות האדירות וגם אין להם ידיים עובדות

שרן השכל:  צריך לתת לזה פתרונות

משה גפני: אני רוצה שנושא החקלאות יהיה על השולחן, שתפרטו מה הפתרון של החקלאות

משה גפני:  אני מבקש שמחר תגידו מה הפתרון

ישי פרלמן: לעניין ניזוק כמפורט להלן, שפתח את עסקו בתקופה שמיום ו' באלול התשפ"ב (2 בספטמבר 2022) עד יום י"ד באלול התשפ"ג (31 באוגוסט 2023), והודיע לרשות המסים בישראל על פתיחת עסקו עד יום י"ד באלול התשפ"ג (31 באוגוסט 2023), מחזור העסקאות כמפורט לצידו:     

ישי פרלמן: זכאי – מחזור עסקאותיו מיום שפתח את עסקו עד יום ט"ו בתשרי התשפ"ד (30 בספטמבר 2023),  מחולק במספר חודשי הפעילות;     

ישי פרלמן: מחזור עסקאותיו יום 1 בחודש שלאחר תום  תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף עד  יום ט"ו בתשרי התשפ"ד (30 בספטמבר  2023), כפי שדווח לרשות המסים על פי דין, מחולק במספר חודשי הפעילות;     

ישי פרלמן: מחזור עסקאותיו מיום 1 בחודש שלאחר תום תקופת הדוח התקופתי הראשון שהגיש לפי  סעיפים 67 או 67א לחוק מס ערך מוסף עד  יום י"ד באלול התשפ"ג (31 באוגוסט 2003),  כפי שדווח לרשות המסים על פי דין, מחולק במספר חודשי הפעילות ומוכפל ב-2;     

ירון גינדי: למה עסק שפתח בספטמבר לא נמצא בחוק?     

גל ברנס: אם הוא פתח בספטמבר והדיווח הראשון שלו הוא ספטמבר-אוקטובר, אין כל כך למה להשוות

ירון גינדי: אם עסק פתח ב-31 לדצמבר 2019, על יום אחד נתנו לו

גל ברנס: הקורונה התחילה במרץ

ירון גינדי: אתה לא רוצה לתת לעסקים שפתחו בספטמבר? נניח שפתחתי מסעדה ב1 בספטמבר, שמתי בה מיליונים

ירון גינדי:  אתה אומר לי שיש לי גזר דין מוות? תבחן אותי לפי ספטמבר, תעשה לי לפי ספטמבר מחזור בסיס

ירון גינדי:  אני לא אשם שקרתה המלחמה עם חמאס

אבי נוימן:  אתה גם נותן חודשיים פה

אבי נוימן:  אם זו הוראת שעה לחודשיים, אז בנובמבר כבר יש מה לבדוק

אורית פרקש הכהן: האם אתם אמורים לדעת ברשות המסים כמה עסקים רלוונטיים יש, או שאתם עדיין לא יכולים לדעת? צריך לדעת אם יש כאן אירוע או לא

ירון גינדי: אחד כזה זה להציל נפש

אורית פרקש הכהן: אין בזה ספק

אורית פרקש הכהן:  אפשר להסמיך את רשות המסים לבדוק את מי שיפנה ביחס לתאריכים האלה

ירון גינדי: למה לא בחוק?     

אליהו דלל: זו בקשה לגיטימית לחלוטין

כפיר בטט: גם בקורונה, ותקנו אותי אם אני טועה, מי שפתח בפברואר 2020 או במרץ 2020 לא קיבל, לא ניתן היה להשוות את זה למשהו

משה גפני: לא יעבור פה חוק לא צודק

משה גפני:  אם לאותו בן אדם שפתח את זה אין משהו שקרה, בסדר, אבל אם יש משהו, תצטרכו לפצות אותו

אליהו דלל: לעסק כזה זו הפגיעה הכי אנושה שיכולה להיות

אליהו דלל:  דווקא שם צריך לתת עזרה

משה גפני: מה התשומות?     

ולדימיר בליאק: מה הפתרון?     

ירון גינדי: הפתרון הוא שאני לוקח את המחזור שלו בספטמבר וגוזר מזה

אורית פרקש הכהן: זה גם עסק מתחיל

אורית פרקש הכהן:  רוב הסיכויים שדווקא זה יעלה ולא ירד

מירב כהן: אם הוא דו-חודשי, זה אומר שהוא צריך להגיש את כל ההכנסות שלו שהיו בספטמבר, אחרת אין דרך לדעת

אליהו דלל: תתנו לו את הצ'אנס להגיש

מירב כהן: אנחנו צריכים לסיים את התביעות האלו ב-120 יום ולשלם

מירב כהן:  ככל שנכנסים יותר מסלולים שהם מעין אדומים, אנחנו לא יכולים - -     

משה גפני: תגידו את זה לפלוני או אלמוני שפתח את המסעדה

משה גפני:  אם הוא לא יכול להביא את זה, הוא לא יכול להביא, אבל לפחות הוא נמצא בחוק

ישי פרלמן: 	"מס תשומות" – כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף;     	"מקדם הוצאות קבועות" – אחד מאלה:     

ישי פרלמן: בפסקה (2):     

ישי פרלמן: ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 25% ואינו עולה על 40%, ולעניין ניזוק  שמדווח בשיטה דו-חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 12

ישי פרלמן: 5% ואינו עולה על 20% - 7%;     

ישי פרלמן: ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 40% ואינו עולה על 60%, ולעניין ניזוק  שמדווח בשיטה דו-חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 20% ואינו  עולה על 30% - 11%;     

ישי פרלמן: ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה  על 60% ואינו עולה על 80%, ולעניין ניזוק  שמדווח בשיטה דו-חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 30% ואינו עולה על 40% - 14

ישי פרלמן: 5%;     

ישי פרלמן: ששיעור הירידה במחזור העסקאות שלו עולה על 80%, ולעניין ניזוק שמדווח בשיטה דו – חודשית ששיעור הירידה במחזור העסקאות  שלו עולה על 40% - 22%;     

ולדימיר בליאק:  למה זה לא 15%? זה יוצא 14

ולדימיר בליאק: 67%

רועי כהן: זה נראה לא טוב

ולדימיר בליאק: כפיר, כמה זה בכסף?     

כפיר בטט: מה זה "נראה לא טוב"? זה חישוב שעושה רשות המסים

משה גפני: 	זה מעל 14

משה גפני: 5

כפיר בטט: עיגלנו לדבר הכי קרוב

משה גפני: 	תעגל ל-15

אבי נוימן: למה האינטרוולים הם בקצבים של 20%? הרי דינו של מי שנפגע ב-41% לא דומה לדינו של מי שנפגע ב-59%

אבי נוימן:  הסכום שאתה נותן לו פה הוא אותו דבר

גל ברנס: אנחנו מאוד רוצים ב-15 לנובמבר לשלם כסף

אבי נוימן: אבל יש הבדל גדול

אבי נוימן:  אם אתה אומר שזו נוסחה, תעשה את זה לפי מרווחים של 10%, למה לפי מרווחים של 20%?     

כפיר בטט: הכי מדויק בעולם זה לקחת בן אדם, לעשות לו שומה, ולתת לו את הכסף ב-2049

אבי נוימן: 20% פער זה משמעותי

אבי נוימן:  אתה נותן לאותו אחד שניזוק ב-59% את אותו פיצוי כמו שאתה נותן לאחד שניזוק ב-41%

משה גפני: תחשבו על זה

ישי פרלמן: לעניין ניזוק שהוא עוסק במסחר סיטונאי או קמעונאי בדלק, ומתקיים לגביו האמור בפסקאות משנה (א) עד (ד) של פסקה (1) להגדרה זו – השיעור כאמור בסיפה של אותן פסקאות משנה, לפי העניין, מוכפל ב-0

ישי פרלמן: 35;     

שולמית אלוני: למה צריך לייחד אותם?     

מירב כהן: את הדלק ייחדנו בכל המבצעים עד היום

מירב כהן:  תמיד זה היה מקדם רווחיות של 7

מירב כהן: 5%

מירב כהן:  אם ניתן את האחוז הגבוה, בוודאות זה ישולם עבור הרווח, לא עבור ההוצאות הקבועות, לכן עדכנו את זה כך שזה ילך רק להוצאות הקבועות ולא לרווח

ישי פרלמן: מקדם בשיעור אחר שקבע המנהל, לגבי ניזוק מסוים שהוא ניזוק כאמור בפסקה (1) להגדרה זו, אם שוכנע כי ההוצאות הקבועות של העסק במקרה של אי הפעלתו  גבוהות או נמוכות באופן חריג, ובלבד שהמקדם שיקבע לא יעלה על 1

ישי פרלמן: 5 מהמקדם אשר היה נקבע לניזוק לפי  אותה פסקה;     

מירב כהן: אם עוסק נמצא במקדם של 22%, בירידה של בין 80 ל-100, ואותו עוסק אומר שיש לו יותר הוצאות קבועות, הוא יכול לבקש מהמנהל להגדיל את המקדם

ולדימיר בליאק: אבל רק עד 1

ולדימיר בליאק: 5

ולדימיר בליאק:  מה אם יש לו יותר?     

מירב כהן: לכל אחד יכול להיות יותר או פחות

שולמית אלוני: למה זה צריך להיות 1

שולמית אלוני: 5 מלכתחילה?     

מירב כהן: קבענו איזה שהוא רף בתיאום עם הארגונים העסקיים

ולדימיר בליאק: הארגונים מסכימים?     

ירון גינדי: הארגונים מסכימים שהמילה "חריג" תוסר

ירון גינדי:  נא להוריד את המילה "חריג", אחרת אף אחד לא יקבל

ירון גינדי:  מה היא הגדרה של חריג?     

ולדימיר בליאק: אם יש עסק שמירב התשומות שלו הן תשומות קבועות, מה עושים?     

גל ברנס: אנחנו לא נצליח לשלם ל-600,000 עסקים אם כל היום רשות המסים תצטרך להתמודד עם החריגים

משה גפני: למה צריך סעיף מיוחד?     

גל ברנס: אנחנו לא ביקשנו אותו, המגזר העסקי ביקש אותו

אבי נוימן: למה צריך אישור? מספיק הצהרה

אבי נוימן:  אני נותן לך הצהרה שההוצאות הקבועות שלי עולות

כפיר בטט: מה זו הצהרה? זה לא כסף שלנו

כפיר בטט:  כל אחד יכול להצהיר על מה שהוא רוצה

משה גפני: מי מהארגונים בעניין?         

דובי אמיתי: אנחנו

משה גפני: זה בסדר?     

דובי אמיתי: זה בעייתי, אבל נדייק את זה

ולדימיר בליאק: השאלה מה קורה אם זה יותר מ-1

ולדימיר בליאק: 5

משה גפני: את החריג מורידים?     

ירון גינדי: אם אתם שמים לי חריג, זה בניגוד להסכם עם שר האוצר

ירון גינדי:  לא היה חריג

ירון גינדי:  אתה יודע מה זה חריג? שאף אחד לא יקבל

משה גפני: ירון, אין חריג

משה גפני:  הסעיף נשאר למורת רוחי

משה גפני:  אני מקבל את ההסכמה שהייתה עם הארגונים העסקיים

משה גפני:  החריג יורד

מירב כהן: נניח שעסק לפי הנוסחה מקבל 100,000 שקל

מירב כהן:  אם ההוצאות הקבועות שלו הן 102,000, הוא יצטרך להגיש לי עכשיו פירוט, חשבוניות, קבלות

מירב כהן:  אם נצטרך להתעסק עם כל אחד כזה - -     

ולדימיר בליאק: כמה יש כאלה לדעתך?        

מירב כהן: אם בקורונה היו לנו 40,000 השגות, עכשיו נהיה עם 150,000 השגות

מירב כהן:  צריך לעשות איזה שהוא גבול מסוים, כי אי אפשר להתעסק בכל תיק

כפיר בטט: בשביל זה צריך את החריג

ולדימיר בליאק: לא צריך את החריג

משה גפני: המילה "חריג" לא תהיה

ירון גינדי: אני גם מזכיר שהדברים נעשים בהגשה

גל ברנס: עכשיו כל עסק שרוצה עוד שקל, על שקל אחד יפתח עוד תיק חריג, ואז בכלל לא נצליח להעביר את הכסף למי שבאמת צריך

דובי אמיתי: יש עסקים שהמרכיב של ההוצאה הקבועה מגיע להרבה יותר מ-30, מגיע גם ל-45

דובי אמיתי:  הגענו איתכם לאיזה שהוא כלל

דובי אמיתי:  מה לעשות, כל אחד יבוא ויגיש השגה

דובי אמיתי:  תרדו מהמילה "חריג"

ירון גינדי: גם בפרקטיקה לא יהיה חריג, לא רק בביצוע

משה גפני: אם יקרה מצב שפתאום יגיעו מיליון השגות בעקבות זה, תבואו לכאן ונבטל

ולדימיר בליאק: אנחנו נחזיר את החריג

אורית פרקש הכהן: לא התכוונתם לאופן חריג, התכוונתם במידה וזה לא עומד בקריטריונים של הסעיפים האחרים

ישי פרלמן:  בוא נעשה באופן מיוחד

אורית פרקש הכהן: באופן שמצדיק שינוי, באופן שמצדיק החלטה אחרת

אורית פרקש הכהן:  השתמשתם פה במילה לא מתאימה

משה גפני: תגיעו איתם להסכמה על מילה מתאימה

מירב כהן: אנחנו לא רוצים לגעת במישהו שיש לו הפרשים קטנים, במישהו שמקבל 100,000 שקל וההוצאות הקבועות שלו הן 70,000 שקל או 80,000 שקל

דובי אמיתי: המילה "חריג" לא הופיעה בשום דיון

דובי אמיתי:  אתה רוצה להכניס? שב איתנו מראש ותסביר לנו

דובי אמיתי:  אל תעשה לנו את זה על הראש, אחרת מערכת האמון בינינו לביניכם תיפגע

דובי אמיתי:  עד היום עבדנו איתכם באמון מלא

משה גפני: תשבו איתם

משה גפני:  אם תגיעו להסכמה על מילה יותר נכונה, יותר מתאימה, בקשה

ירון גינדי: זה עקרוני, זה משהו שאנחנו אחרי זה נראה בביצוע

ישי פרלמן: 	"נזק עקיף" – הפסד או מניעת רווח כתוצאה מנזק מלחמה,  	כהגדרתו בסעיף 35, או בשל אי אפשרות לנצל נכסים עקב  	פעולות מלחמה על ידי הצבאות הסדירים של האויב או  	עקב פעולות איבה אחרות נגד ישראל, או עקב פעולות  	מלחמה על ידי צבא הגנה לישראל;     

שולמית אלוני: איך זה כהגדרתו בסעיף 35? זה לא כהגדרתו

ישי פרלמן: של נזק מלחמה

ולדימיר בליאק: למה צבאות סדירים?     

שולמית אלוני: ככה זה מופיע היום

ישי פרלמן: בנזק מלחמה אין את החריג של יישוב ספר, לכן השתמשנו בזה

ישי פרלמן:       		"ניזוק" – עוסק, למעט כל אחד מאלה, שנגרם לו נזק 		עקיף:     

ישי פרלמן: גוף מתוקצב או תאגיד בריאות כהגדרתם  

ישי פרלמן: 1985;     

ולדימיר בליאק: יש מספר מצומצם של גופים מתוקצבים שמעסיקים עובדים עם מוגבלויות בשכר נמוך

ולדימיר בליאק:  אני אשמח אם הם יחזרו למסגרת המתווה

מירב כהן: אנחנו נבדוק את זה

ישי פרלמן: מוסד ציבורי שאינו מוסד ציבורי זכאי;     

אורית פרקש הכהן: צריך שבסוף סעיף קטן (2) יתווספו המילים: "למעט מסגרות מוגנות, מתוקצבות, המעסיקות עובדים עם מוגבלויות כאמור בסעיף 17(א) לחוק שכר מינימום, התשמ"ז

משה גפני:  מי כתב לך את זה?     

אורית פרקש הכהן: האנשים שמייצגים את אותם גורמים שמעסיקים אנשים עם מוגבלויות

כפיר בטט: יכול להיות שנמצא דרך אחרת

כפיר בטט:  אם זה גופים מתוקצבים, יכול להיות שנפתור את זה דרך משרד הרווחה

אורית פרקש הכהן: זה לא פוסל את ההצעה הזאת לתיקון

כמפורט להלן: תאגיד בנקאי כהגדרתו בחוק הבנקאות (רישוי),  התשמ"א-1981, לרבות תאגיד עזר כהגדרתו בחוק האמור;     

שולמית אלוני: כאן הכוונה לבנקים, נכון?     

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן: פיננסיים (ביטוח), התשמ"א-1981;     

ישי פרלמן: התשכ"ח-1968;     

ישי פרלמן: שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה –  2005";     

ישי פרלמן: משותפות בנאמנות, התשנ"ד -1994;     

ישי פרלמן: חל עליו פטור ממס לפי סעיף 33 לחוק מס ערך מוסף;         

שולמית אלוני: סעיף 33 מתייחס לייבוא וייצוא של יהלומים, נכון?     

ישי פרלמן: כן

בועז מולדבסקי: ענף היהלומים נפגע בצורה רצינית מאוד בשבוע הראשון של המלחמה

בועז מולדבסקי:  הפעילות בשבוע הראשון שותקה לחלוטין, אנשים לא הגיעו, והייצוא והייבוא נעצרו לגמרי

בועז מולדבסקי:  כל הפעילות פנימה והחוצה הייתה על ידי חברות תעופה זרות

בועז מולדבסקי:  לקח לנו איזה שבועיים להתחיל לעבוד עם אל על שהם תמיד יותר בעייתיים

בועז מולדבסקי:  קניינים זרים לא מגיעים לארץ

בועז מולדבסקי:  חברות זרות ששהו פה לקחו את הרגליים וברחו

בועז מולדבסקי:  הן גם שלחו את הסחורות שלהן החוצה כי אין ביטוח

בועז מולדבסקי:  הנתונים האלה הם לא נתונים שלי, הם לא נתונים שאנחנו המצאנו

בועז מולדבסקי:  יש לי מסמך מהמפקח על היהלומים מטעם ממשלת ישראל שמדבר על ירידה של מעל 60% בפעילות

בועז מולדבסקי:  גם ייבוא של סחורות פנימה, של חומרי גלם, לא הגיע, כך שגם בחודש הבא צפוי אותו דבר

בועז מולדבסקי:  ענף היהלומים, בגלל הנושא הזה של מע"מ או כל סיבה אחרת שאני לא יודע אותה, הוחרג מהמתווה

רועי כהן: תזכיר שבקורונה נתנו פתרון ליהלומים

בועז מולדבסקי: גם בקורונה הוחרגנו, אבל אחרי שבאנו והתלוננו עשו לנו איזה שהוא הסדר מיוחד

בועז מולדבסקי:  אני חושב שגם כעת חובה לעשות את אותו דבר

משה גפני: למה בקורונה כן והיום לא?     

מירב כהן: היהלומנים היו מוחרגים מאז ומתמיד בכל הנוגע לנזקי מלחמה

מירב כהן:  בקורונה הם באו אלינו, ישבו איתנו, הסבירו

מירב כהן:  כשהם התקשרו בקורונה ללקוחות בחו"ל, אז גם בחו"ל לא עבדו, לכן הבנו שזה אירוע כלל עולמי

משה גפני:  מה עושים עכשיו?     

מירב כהן: אני מבין את מה שהם אומרים, אבל בסוף - -     

יצחק פינדרוס: אתם רואים את זה ברשות המסים או לא? אם אתה פותח את המחשב אצלך, אתה רואה - -?     

מירב כהן: אני לא רואה כלום, הם לא מדווחים מע"מ

בועז מולדבסקי: 	יש דף רשמי של המפקח על היהלומים שמראה ירידה של 60%

רועי כהן: יושב פה משה אשר, ראש רשות המסים לשעבר, שיודע לתת פתרון גם לנושא של היהלומנים

גל ברנס: זה לא עניין של פתרון

רועי כהן: יש יהלומנים שבקושי מרוויחים 20,000, 30,000 שקל ועכשיו ירדה להם ההכנסה לאפס

רועי כהן:  תשאיר אותם בלי שום דבר? בלי פיצוי? למה? לא כולם שם חברות ענקיות

רועי כהן:  תיכנס לשם ותראה כאלה שגם מרוויחים 10,000,15,000, 20,000

רועי כהן:  למה אתה רוצה לפגוע בהם?     

גל ברנס: המענק הוא מענק להמשכיות עסקית – המסעדה, אולם האירועים

גל ברנס:  מי שלא יכול היום לקבל הכנסה, גם מחר לא יקבל את ההכנסה הזאת

גל ברנס:  זה לא שאני אבוא למסעדה מחר במקום היום

גל ברנס:  אני אבוא מחר כי אני אבוא מחר

ולדימיר בליאק: אם אין טיסות ואין מסחר בינלאומי כנראה שהוא נפגע

גל ברנס: בבדיקות שלנו לא ראינו ירידה במסחר כתוצאה - -      

בועז מולדבסקי: מה שצריך לעשות זה למצוא מתווה כמו שמצאנו בקורונה, ייחודי לענף היהלומים

בועז מולדבסקי:  למי שלא יעמוד במתווה אל תתנו, אבל למי שעומד במתווה ומוכיח לך שהוא מפסיד תיתנו

דובי אמיתי: יש כנראה שיח בין נציגי היהלומנים בראשות משה אשר לבין כפיר

דובי אמיתי:  תנסו להגיע להסכמות ולבוא עם פתרון

משה שרת: אין ספק שענף היהלומים שנמצא בלב רמת גן נפגע כמו יתר העסקים שנמצאים באותו אזור

משה שרת:  זה נכון שבסבבים הקודמים רשות המסים נתנה פיצויים עד 40 קילומטרים והם לא היו שם, אבל עכשיו כשכולם נפגעו, מי יותר ומי פחות, אין ספק שאי אפשר להחריג אותם

משה שרת:  נכון שזה ענף ייחודי ברמת המחזורים, אבל גם לדלק יש רמה מאוד מיוחדת שקבעתם לתת לו כפול אחוז נוסף, הקטנה נוספת שמשקפת את השוני בין העסקים של הדלק לבין יתר העסקים

משה שרת:  גם פה צריך לעשת התאמה

משה שרת:  כמו שבקורונה ידעתם לא להחריג אותם, גם פה לא צריך להחריג אותם אלא פשוט למצוא בשיח כלכלי נכון ומדויק עם כפיר ואמיר את הפתרון

משה גפני: 	אני מבקש לשבת איתם

משה גפני:  לא נסכים שלא יהיה פתרון לענף היהלומים

ישי פרלמן: מי שעיסוקו במכירת זכות במקרקעין, המהווה מלאי עסקי בידו; לעניין זה, "מכירת זכות במקרקעין" – כהגדרת "מכירה", לעניין זכות במקרקעין, בחוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה), התשכ"ג-1963;     

ירון גינדי: פה הוחרג ענף הבנייה

מירב כהן: 	מתקיימת עכשיו ישיבה לגבי הקבלנים המבצעים

יצחק פינדרוס: גם היזמים, לא רק המבצעים

יצחק פינדרוס:  אלה שצריכים לעשות פינוי-בינוי משלמים שכירות

יצחק פינדרוס:  זה לא בן אדם שיש שלו דירה למכור

משה גפני: תגידו לנו למה הגעתם

יצחק פינדרוס: או שהתאחדות הקבלנים תגיד לנו למה הם לא הגיעו

אליהו דלל: אנחנו רוצים אותם במתווה

משה גפני: בדיוק

משה גפני:  יהיה שלב שאם לא תתנו פתרון אז אנחנו ניתן מענה, ואז יהיה בכלל מעניין

אורית פרקש הכהן: גפני, אני רוצה לעדכן אותך שיש כתבה על כך שהוקמה קרן הלוואות בערבות מדינה בריבית של יותר מ-7%

אורית פרקש הכהן:  ביקשת בשבוע שעבר שהם יגיעו לוועדה הזאת ויציגו לנו מנגנון שבו הריביות הן סבירות

אורית פרקש הכהן:  כדאי שתדע שהדברים מתקדמים

ישי פרלמן: מי שביצע בשנת המס 2022 או 2023 עבודה שבמשך ביצועה עולה על שנה;     

ישי פרלמן: עסקו, לפני יום ט"ז בתשרי התשפ"ד (1 באוקטובר  2023);     

ישי פרלמן: ארבעת החודשים שלפני המועד האמור בפסקה (10),אלא אם כן שוכנע המנהל שהעסק היה פעיל עד תום חודשיים  מתום התקופה הקובעת;     

ישי פרלמן: (1 באוקטובר 2023); לעניין זה, יראו עוסק כמי שעסקו לא היה פעיל אם הוא לא הגיש לרשות המסים בישראל שניים מתוך שלושת הדוחות האחרונים שהיה חייב בהגשתם לפי חוק מס ערך מוסף, לגבי התקופה שלפני המועד האמור,  אלא אם כן הוכיח, להנחת דעתו של המנהל, שעסקו היה פעיל;     

ירון גינדי: אדוני היושב ראש, יש המון עסקים עונתיים שיכול להיות מצב שלא היו להם שני דיווחים

מירב כהן: זה הניסוח שביקשתם

ירון גינדי: תבואו כאן לקראת

ירון גינדי:  אנחנו לא רוצים בכל דבר לפנות אליך

ירון גינדי:  תתנו כאן יותר מרחב מחייה

מירב כהן: אם הוא דיווח אחרי, אנחנו נראה אותו כעסק פעיל

מירב כהן:  אתה בתור יועץ מס יודע שכמעט כל העסקים שנסגרים בחודש מאי ממשיכים לדווח שיעור מע"מ אפס שנה קדימה

מירב כהן:  אתה רוצה שנפצה את כל העסקים האלה?      

ירון גינדי: לא, אבל אני רוצה שזה יהיה טיפה יותר רחב, כי יכולים ליפול פה הרבה מאוד עסקים שלא עשו שני דיווחים

מירב כהן: מה ההבדל בין מה שעכשיו לבין מה שביקשת בחודש שביעי 2022? ניסחנו את זה בדיוק כמו שרצית מלפני שנה, זה אותו סעיף

שולמית אלוני: למה זה ארבעה חודשים? איך משוכנע מנהל שעסק היה פעיל עד תום חודשיים?     

מירב כהן: הוא יצטרך להראות לנו שהוא עסק עונתי ובגלל זה הוא אף פעם לא עבד ארבעה חודשים לפני

מירב כהן:  הוא יצטרך להראות לנו שיש הכנסות אחרי זה

מירב כהן:  יש הרבה דרכים להראות שהוא פעיל

מירב כהן:  אם הוא היה במשך ארבעה חודשים במחזור אפס, עוד לפני ספטמבר, אז או שהוא לא היה פעיל, או שהוא היה פעיל והוא יצטרך להוכיח לנו כדי לקבל פיצוי

ירון גינדי: אם לא הגשתי את הדוחות כי רציתי פריסת תשלומים או משהו ואז הגשתי, האם אני בפנים?     

מירב כהן: כן

נעמה לזימי: לאלה שהם עונתיים צריך שיהיה חישוב שנתי

מירב כהן: החקיקה הזאת מדברת על עסקים עונתיים, היא מיטיבה עם עסקים עונתיים

מירב כהן:  בזה שאת מבקשת ממוצע לעסק עונתי את תפגעי בו

נעמה לזימי: ממש לא

אורית פרקש הכהן: מה אתה מבקש מעסק עונתי?     

יצחק פינדרוס: אוקטובר של שנה שעברה

נעמה לזימי: יש עסקים שפתאום יש להם פיק וכאלה שאין להם פיק

מירב כהן: זה לא עסק עונתי, זה עסק תנודתי

נעמה לזימי: תודה על התיקון

נעמה לזימי:  אני מבקשת לבחון את זה שנתי

נעמה לזימי:  לעובדי במה, למשל, שפנו אלי על זה יש את הבעיה עם החלוקה הזאת

שרן השכל: זו גם בעיה עם פרילנסרים כמו גרפיקאים שלא עבדו בראש השנה, בסוכות

ירון גינדי:    אמיר דהן צודק במה שהוא אומר

נעמה לזימי: למה את התנודתי לא לחשב על בסיס שנה קודמת ולהחיל את זה על בסיס הממוצע? יש להם פיקים

גל ברנס: אנחנו צריכים בסוף לשלם

גל ברנס:  אי אפשר לתת לכל עסק את הנקודתי שלו

גל ברנס:  להכי הרבה עסקים נותן אוקטובר שנה שעברה

גל ברנס:  רוצים משהו קבוע אחר? אפשר לקבוע משהו קבוע אחר, אבל הכי הרבה עסקים יקבלו לפי אוקטובר שנה שעברה

ישי פרלמן: 		"עוסק" – חייב במס כהגדרתו בחוק מס ערך מוסף;     		"קרוב" – כהגדרתו בסעיף 88 לפקודה;     		"שיעור הירידה במחזור העסקאות" – מחזור העסקאות 		הקובע לעניין תקופת הבסיס, בהפחתת מחזור העסקאות 		בתקופת הזכאות, כשהתוצאה המתקבלת מחולקת  		במחזור העסקאות הקובע לעניין תקופת הבסיס;     		"שנת הבסיס" – אחת מאלה, לפי העניין:     	     

שרן השכל: איך הפרילנסרים נכנסים לזה? מה אם הם לא עבדו באוקטובר? אי אפשר לחשב ספציפית לאנשים שעובדים פר פרויקטים?      

נועה זלצמן: ביקשנו להחריג מההגדרה הזאת ירידה במחזור לעסקאות שמקורה בסירובו של עוסק להפעיל את עסקו בתקופה הקובעת בניגוד לבקשה של נציג רשות ציבורית, במישרין או בעקיפין, שהיה בה כדי לצמצם את הירידה במחזור העסקאות של העוסק והסירוב ניתן ללא סיבה מוצדקת, כשסיבה מוצדקת זו בעיה רפואית של העוסק או היעדרות

משה גפני: האוצר מכיר את זה?     

נועה זלצמן: העברנו את ההערות שלנו לתזכיר החוק, אבל זה לא עבר שינוי

משה גפני: את יכולה להגיד בקצרה מה את מציעה?     

נועה זלצמן: עלה הרבה בתקשורת הנושא הזה של הטייקון אלפרד אקירוב שהעדיף להשאיר את המלונות שלו סגורים ולא לפתוח אותם למפונים

נועה זלצמן:  יש פה איזה שהוא מצב אבסורדי שלפיו דווקא בגלל שהוא בחר להשאיר את חדרי המלון שלו ריקים ולא לקבל הכנסות מהמדינה, הוא יוכל להצביע על ירידה יותר גדולה בהכנסות ולקבל פיצוי בסכום גדול יותר

נועה זלצמן:  התוספת שאנחנו הצענו נועדה למנוע את הדבר הזה

אורית פרקש הכהן: מה הטענה שלך? יהיה מתווה נפרד לתיירות

אורית פרקש הכהן:  ההערה שלך רלוונטית למתווה של התיירות

נועה זלצמן: אנחנו לא יודעים אם יהיה מתווה נוסף

אורית פרקש הכהן: יהיה

אורית פרקש הכהן:  שם אולי רלוונטית הנקודה שלך, אינני יודעת

נועה זלצמן: דוגמה נוספת היא של מישהו שנדרש להשכיר למדינה את המשאית שלו בתמורה לתשלום אבל לא עושה את זה

נועה זלצמן:  אין סיבה שעל הדבר הזה שהוא היה יכול לקבל פיצוי מהמדינה הוא אחר כך יבקש סכום גדול יותר

גל ברנס: אני חושב שאנחנו לא יודעים לבדוק כזה דבר

גל ברנס:  זה מקרה מאוד נקודתי

גל ברנס:  אנחנו לא עושים חוקים בשביל מקרים נקודתיים

אליהו דלל: יש לך דוגמה אחרת חוץ מתיירות?         

אורית פרקש הכהן: נקודת המוצא היא שאדם יעשה הכל כדי להקטין את הנזק שלו

אורית פרקש הכהן:  בסוף הפיצויים האלה הם לא מלאים, למעט באזורי ספר

ולדימיר בליאק: עד כמה זה רוחבי?     

אליהו דלל: ניתן לזה מענה במתווה התיירות

ישי פרלמן: לעניין ניזוק שפתח את עסקו לפני יום כ"ח בטבת  התשפ"ב (1 בינואר 2022) – שנת 2022;     

ישי פרלמן: התקופה שמהמועד שבו החל לפעול לראשונה או מיום ח' בטבת התשפ"ג (1 בינואר 2023), לפי המאוחר, עד  המועד המפורט להלן, לפי העניין:     

ישי פרלמן: מוסד ציבורי זכאי ועוסק פטור – יום ט"ו  בתשרי התשפ"ד (30 בספטמבר 2023);     

ישי פרלמן: עד יום י"ד באלול התשפ"ג (31 באוגוסט 2023);     

רועי כהן: נניח שבשנת 2022 הייתה לו רק מסעדה אחת אבל ב-2023 יש לו ארבע מסעדות

רועי כהן:  אם אתה משווה את אוקטובר מול אוקטובר - -      

מירב כהן: אנחנו חוזרים למשהו שהוצאנו הבהרות בקורונה

מירב כהן:  נתנו על הרחבת עסק, וזה רשום - -     

רועי כהן: זה לא רשום

מירב כהן: אי אפשר לרשום כל דבר בחוק

מירב כהן:  הוצאנו הבהרות בקורונה לגבי עסקים שהרחיבו את כמות הסניפים שלהם

משה גפני: עזוב את הקורונה

משה גפני:  מה היום?     

מירב כהן: גם פה נוציא את אותן הבהרות

מירב כהן:  לעסקים, כמו שרועי אמר, שפתחו עוד סניפים אחרי תקופת הבסיס, נעשה תקופת בסיס חדשה כאילו הוא עסק חדש

ירון גינדי: עשו את זה בקורונה נהדר

חמד עמאר: זה בחוק?   

ירון גינדי: אמיר דהן עשה את זה בקורונה לעילא ולעילא

אורית פרקש הכהן: זה רק אם פותחים ישות משפטית חדשה, לא? פותחים סניפים באותה חברה?     

מירב כהן: נניח שבאוקטובר 2022 יש בבעלותי מסעדה אחת ובינואר, פברואר, מרץ פתחתי עוד שלושה סניפים

מירב כהן:  הגעתי לתקופת המלחמה כשיש בבעלותי ארבעה סניפים, לכן תקופת הבסיס לא רלוונטית

מירב כהן:  אנחנו עושים לזה התאמות כמו עסק חדש

מירב כהן:  הוצאנו לדבר הזה הוראת ביצוע שעבדה בקורונה

ירון גינדי: אם אדוני ביקש להכניס את העוסקים החדשים של ספטמבר, אז גם פה צריך לשנות את זה לספטמבר

ירון גינדי:  אם אדוני רוצה שלעסקים עד 300,000 שקל יהיה תחשיב יותר נכון בגלל שהם נפגעו באומיקרון, צריך לבדוק אם ניתן לחלק ב-10 ולהכפיל ב-12

ירון גינדי:  צריך לנטרל את ינואר-פברואר של האומיקרון שבהם לא היו להם הכנסות, שזה מה שיכול להעלות אותם מדרגה אחת קדימה ולתת להם פיצוי יותר אמיתי

מירב כהן: עלו כאן כל כך הרבה דברים שאנחנו צריכים להעלות למערכת ב-16 לחודש

מירב כהן:  צריך להחליט לכולם רוחבי, אחרת אנחנו לא מסוגלים

ירון גינדי: אבל את 31 לספטמבר תכניס

ישי פרלמן: 	"השנה הקודמת" – אחת מאלה, לפי העניין:     

ישי פרלמן: שמיום ה' באלול התשפ"ג (1 בספטמבר 2022) עד יום י"ד באלול התשפ"ג (31 באוגוסט 2023);     

ישי פרלמן: התשפ"ג (1 בספטמבר 2022) או לאחריו – התקופה שמהמועד שבו החל לפעול לראשונה עד יום י"ד  באלול התשפ"ג (31 באוגוסט 2023);     

מירב כהן: זה הסעיף החשוב ביותר לעניין הפיצוי

מירב כהן:  ברגע שיש את ירידת המחזורים אז הכל מוכפל בתשומות, בהוצאות שיש לעסק בשנת 2022

מירב כהן:  נכון שיש המון עסקים שנפגעו בינואר-פברואר, אפילו התיירות במרץ-אפריל, ולא היו להם תשומות

מירב כהן:  כדי לעשות את זה הכי מדויק שאפשר, החלטנו לקחת את זה מחודש ספטמבר 2022 עד אוגוסט - אלה 12 חודשים שלא היה בהם אומיקרון או כל מיני דברים אחרים, ככה שזה ייתן להם פיצוי יותר גבוה

ישי פרלמן: 	"תמיכות ותרומות" – תמיכה לפי סעיף 3א לחוק יסודות  	התקציב, התשמ"ה-1985, תמיכה מאת רשות מקומית, או 	תרומות;     	"התקופה הקובעת" – התקופה שמיום כ"ב בתשרי התשפ"ד 	(7 באוקטובר 2023) עד יום י"ז בכסלו (30 בנובמבר 2023);     

שולמית אלוני: בהמשך אנחנו נראה שאתם מבקשים ששר האוצר יוסמך, באישור ועדת הכספים, להאריך את התקופה גם עד סוף השנה

ישי פרלמן: נכון

ישי פרלמן:       	"תקופת הבסיס" – התקופה המקבילה בשנת 2022 לתקופת 	הזכאות;     	"תקופת הזכאות" – כל אחת מאלה, לפי העניין:     

ישי פרלמן: פטור ומוסד ציבורי זכאי –      

ישי פרלמן: חודש נובמבר 2023;     

ישי פרלמן: חודשים ספטמבר ואוקטובר 2023;     

יקיר ליסיצקי: לא ייתכן שבמצב שיש שתי מסעדות שירדו בחודש אוקטובר ב-75%, האחת בדיווח דו-חודשי תיפלט בגלל ספטמבר גבוה והשנייה תקבל

יקיר ליסיצקי:  לא יכול להיות שיהיה פיצוי שונה בין דיווח דו-חודשי לבין דיווח חד-חודשי

ישי פרלמן:  בדיוק בגלל זה שינינו את השיעורים

יקיר ליסיצקי: הורדת ל-12

יקיר ליסיצקי: 5%, אבל בעסק שלי ספטמבר הוא גבוה מול ספטמבר 2022

ולדימיר בליאק: הוא מדבר על מצב שספטמבר השנה יותר גבוה מספטמבר 2022

ולדימיר בליאק:  יש לכם מקדמות במס הכנסה שאתם יכולים לחתוך - -     

מירב כהן: כמה אנשים משלמים מקדמות מס הכנסה?     

ולדימיר בליאק: אני לא יודע, אתה תגיד לי

מירב כהן: אחוז כל כך נמוך, שאי אפשר לדעת מזה

מירב כהן:  הוא מציג מקרה פרטי שלו

יקיר ליסיצקי: יש כמה מאות

יקיר ליסיצקי:  איך ייתכן שמכניסים חודש שלא קשור למלחמה וזורקים מסעדות החוצה?     

מירב כהן: אין לנו דרך לפצל דיווח דו-חודשי

מירב כהן:  הדרך לפצל את זה היא באישור רואה חשבון, יועץ מס, וזה כבר פרטני

מירב כהן:  עסקים שבהם ספטמבר היה יותר נמוך מספטמבר - -     

יצחק פינדרוס: אם הוא עושה את זה באמצעות רואה חשבון, אתה תקבל את זה?     

גל ברנס: 75% מהעסקים הם עד 300,000 מחזור, שזה הרוב שמקבל את המענק

גל ברנס:  אי אפשר לתת לכולם - -      

מירב כהן: אם אנחנו ניכנס לדבר הזה, ההוכחה תהיה גם לכיוון השני

ירון גינדי: אז תן לו לבחור את הגבוה מביניהם

ירון גינדי:  תן לעסק לבחור את מה שטוב לו

כפיר בטט: באוקטובר הוא כל כך לא נפגע, שאפילו - -     

יקיר ליסיצקי: אתה מכניס חודש שלא קשור למלחמה וזורק עסקים החוצה

משה גפני: אני מבקש שתחשבו על זה

משה גפני:  הסוגיה הזאת היא סוגיה שנדבר עליה

משה גפני:  יכול להיות שנקבל את העמדה שלכם, יכול להיות שלא

נעמה לזימי: לגבי הפרלינסרים שהם לא פעם שוטף פלוס 30,60 או אפילו 90, צריך להאריך את התקופה הקובעת עד מרץ 2024

כפיר בטט: בדומה למה שהיה בקורונה - -     

נעמה לזימי: בסדר, אתה אומר שיהיה פתרון

ישי פרלמן: 	"תשומות שוטפות" – סך כל התשומות, שנוכה בשלהן מס 	תשומות בהתאם לחוק מס ערך מוסף, כפי שדווח לרשות  	המסים בישראל באמצעות דוח תקופתי לפי סעיפים 67 או 	67א לחוק מס ערך מוסף, לפי העניין, שהוגש עד יום כ"א 	בתשרי התשפ"ד (6 באוקטובר 2023), למעט אלה:     

ישי פרלמן: שירות מעוסק שהוא קרובו, זולת אם אישר המנהל, לבקשת העוסק, כי מתקיימים לגבי התשומה אותם מאפיינים המתקיימים לגבי תשומה כאמור בשל  רכישה או קבלת שירות בידי העוסק מאדם שאינו קרובו;     

ירון גינדי: סוכם ששיעור מע"מ אפס נכנס

מירב כהן: אנחנו נוסיף את זה

שולמית אלוני: הנוסח שהיה בקורונה: "לרבות תשומות החייבות בשיעור מע"מ אפס, ולרבות הוצאות שדווחו בדוח לפי סעיף 131 לפקודה - -"     

מירב כהן: את התשומות בשיעור מע"מ אפס נכניס

מירב כהן:  ההוצאות הנוספות שיש בדוח השנתי מגולמות כבר בתוך המקדם של ה-22%

נתנאל היימן: לא קיבלנו עדיין תשובה לגבי הנושא של חגי תשרי והפערים בין אוקטובר לאוקטובר

מירב כהן: באוקטובר 2022 היו ארבעה ימים פחות ימי עבודה לעומת אוקטובר 2023

מירב כהן:  בדו-חודשי אין בעיה

מירב כהן:  הבעיה יכולה להיווצר רק בעסקים של חד-חודשי

אורית פרקש הכהן: זה יטופל? תתקנו את הנוסחה, תוסיפו כמה ימים שם

ישי פרלמן: 	"תשומות שוטפות בשנה הקודמת" – סך התשומות השוטפות 	כפי שדווח לרשות המסים בישראל לגבי השנה הקודמת,  	מחולק במספר חודשי הפעילות בשנה הקודמת ומוכפל ב-12

משה גפני: אני מבקש שתתנו תשובות על השאלות שהעלינו כאן

משה גפני:  תשבו עם מי שאתם אמורים לשבת איתו על מנת לנסות להגיע להסכמות

משה גפני:  מה עם התקנות?     

גל ברנס: התקנות פורסמו להערות הציבור עד מחר בבוקר

שולמית אלוני: ישי, אתה יכול להתייחס לגבי האפס עד 40 קילומטר?     

מירב כהן: זה לא בדיוק אפס עד 20

מירב כהן:  זה לפי ההנחיות המחמירות ביותר של פיקוד העורף בשבוע האחרון, שזה מדרג כתום, וזה כולל בתוכו יישובים כמו אופקים, נתיבות

מירב כהן:  זה בערך קו של 20

מירב כהן:  אם נצמדים להנחיות פיקוד העורף, הן משתנות לפי אזורי - -     

אורית פרקש הכהן: אבל אז אתם צריכים לעשות שימוע מחדש?     

משה גפני: מתי אני יכול להתחיל לדון בתקנות?     

ישי פרלמן: אני מקווה שמחר

ישי פרלמן:  אם הסיפור של ה-20-40 יסתבך - -     

שולמית אלוני: מה זה מחר? אתה מקווה שמחר תעבירו אלינו את התקנות?     

ישי פרלמן: התכנון שזה יגיע לוועדה לפני הישיבה

ישי פרלמן:  אני מקווה שעם השינוי שהשר הודיע עליו היום זה לא יידחה עוד יום

אורית פרקש הכהן: יכול להיות שזה ידרוש שימוע מחדש

ישי פרלמן: זה לא ידרוש שימוע מחדש

משה גפני: מתי זה יבוא עם השינוי?         

ישי פרלמן: יכול להיות שייקח עוד יום

משה גפני: תודה רבה, הישיבה נעולה