ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 153, 2023-10-26 00:00

שמחה רוטמן: י"א בחשוון יום פטירתה של רחל אימנו

שמחה רוטמן:  גם יום ההולדת של בתי

שמחה רוטמן:      אנחנו עוסקים היום בתקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) שנועדו לסייע לאנשים שבשל המצב לא יכלו לטפל בחשבון הבנק שלהם כנדרש ואז חזרו שיקים והם נכנסים למצב של חשבון מוגבל

שמחה רוטמן:  מציג התקנות משרד המשפטים, מי מדבר בשמכם?     

יערה למברגר: יערה למברגר, משרד המשפטים

יערה למברגר:  אבל אני אציע שקודם אולי בנק ישראל ייתנו קצת לגבי הרקע

שמחה רוטמן: יש לנו פה בנק ישראל? יש לנו גם מפקח על הבנקים?     

עודד פורר: אנחנו ממפקח על הבנקים

שמחה רוטמן: ואיגוד הבנקים גם פה? הם אמורים לעלות בזום

שמחה רוטמן:  טוב

שמחה רוטמן:       בנק ישראל, שלום

שמחה רוטמן:  שם ותפקיד

גדעון מאור שביט: שלום וברכה

גדעון מאור שביט:  גדעון מאור שביט, מנהל מדור חשבונות מוגבלים באגף בנק-לקוח שבפיקוח על הבנקים

גדעון מאור שביט:      הרקע כמובן אני לא צריך להרחיב על המצוקה שנוצרה עקב המצב, קיבלנו אינדיקציות ראשוניות לכך שיש בעיית נזילות אף שהמצב מדבר בעד עצמו נגבה זאת בנתונים

גדעון מאור שביט:      במוקד פניות הציבור שיש לנו באגף התקבלו כבר בהתחלה הרבה מאוד פניות ואחד הנושאים הרווחים בהם היה פירעון של שיקים

גדעון מאור שביט:  מתוך הנתונים שאספנו עד היום אנחנו רואים בעיקר באזורים שספגו אבדות ושיבוש משמעותי מאוד בהתנהלות של החיים, שם יש אינדיקטורים למצוקה וכמובן חשיפה גדולה יותר להטלה של הגבלה וסנקציות בגלל שיקים שלא מכוסים

גדעון מאור שביט:  כי כרגע כמובן המפונים לא יכולים להתעסק עם כיסוי של חובות או גירעונות שיש או שיקים שלא כוסו

שמחה רוטמן: זו הערכה או נתונים?     

גדעון מאור שביט: לא יש לי גם נתונים

שמחה רוטמן: אתה יכול לדבר קצת על הנתונים?     

גדעון מאור שביט: כן, אני יכול לדבר על הנתונים, אין לי פה מולי ממש את כל מפת הנתונים שהפקנו אבל אני כן יכול לומר שברמה של ביטול שיקים יש עלייה חדה מאוד בכל הארץ במיוחד בשבוע האחרון

גדעון מאור שביט:  העלייה הזו באה לידי ביטוי באופן מגזרי בעיקר בעסקים זעירים וקטנים וגם לקוחות פרטיים

שמחה רוטמן: ביטולי שיקים הכוונה הודעות לבנקים או שמבטלים שיקים?     

גדעון מאור שביט: אנחנו בודקים שני פרמטרים מבחינת ביטולי השיקים

גדעון מאור שביט:  פרמטר אחד זה שיקים שחזרו מסיבת ביטול כלומר השיק חזר והסיבה שהוא חזר היא שהוא בוטל

גדעון מאור שביט:  אנחנו לא יודעים מתי הוא בוטל, יכול להיות שבוטל לפני חודש ויכול להיות שאתמול

גדעון מאור שביט:  ויש פרמטר אחר שאנחנו מודדים אותו שזה הוראות ביטול שניתנו באותה תקופה, שאנחנו מודדים

שמחה רוטמן: ואתה מדבר על עלייה בשני הסוגים?     

גדעון מאור שביט: נכון

גדעון מאור שביט:  כשבדקנו גם את השיקים שחזרו בגלל שבוטלו ראינו, שבאחוז גדול מהרגיל, אין להם כיסוי

גדעון מאור שביט:  כלומר הם חזרו משתי סיבות, גם כי הם בוטלו וגם כי כשהוא מבוטל עדיין בודקים אם יש לו כיסוי

שמחה רוטמן: רגע, בוא נתבונן רגע על התופעה הזאת של הביטולים

שמחה רוטמן:  לצורך העניין כדי לדעת אם הנתון הזה רלוונטי לאינדיקטור

שמחה רוטמן:  היו הנחיות כאלו שאם חטפו אדם או בזזו את הבית שלו בעוטף עזה, אז ההנחיה הייתה לבטל את כל השיקים כי אנחנו  יודעים שלפחות היו פרסומים שנעשה שימוש בכרטיסי אשראי של חטופים וכדומה

שמחה רוטמן:  אז אני מתאר לעצמי שמי שביטל את כרטיסי האשראי גם אמר 'תבטלו את כל השיקים מהחשבון'

שמחה רוטמן:  כי אם כבר מישהו יוצר קשר עם הבנק לביטול אז ליתר ביטחון כדי להגן

שמחה רוטמן:       דבר שני יש עוד חוק שעבר בחוץ וביטחון שאמר שכל החיובים של אנשי מילואים לצורך העניין ותושבי העוטף וכדומה מבוטלים

דוברת: נדחים, לא מבוטלים

שמחה רוטמן: בסדר, נדחים

שמחה רוטמן:  אז ממילא גם על בסיס חוזה אם אני עכשיו שוכר דירה ואני בצו 8, אני יכול לסמוך על הרצון הטוב של המשכיר שלי שלא יפקיד את השיק שהפקדתי אצלו, ואני יכול פשוט לבוא ולהגיד 'אני מבטל את השיק ליתר ביטחון כדי שלא תשכח' או 'אולי כבר הפקדת את השיק אז כדי שלא ייגבה'

שמחה רוטמן:  אז אני אומר, זה לאו דווקא בהכרח מדבר על שינוי או אינדיקציה בתזרים האשראי, ברור שיש, פשוט תמקם לי את הנתון של הביטולים

גדעון מאור שביט: כן, אז בנוגע לאפשרות של שיקים שנבזזו או נגנבו מבוטלים פחות דומיננטית בנתונים שלנו, לדעתי היא לא מופיעה שם בכלל, כי השיקים האלה לא מוצגים לפירעון כרגע בארץ

שמחה רוטמן: לא, אבל הודעת הביטול

גדעון מאור שביט: כן אז דיברתי על שיק שחזר מסיבת ביטול

שמחה רוטמן: אז אני לא דיברתי על שיק שחזר

גדעון מאור שביט: בסדר גמור, אז הודעת ביטול מה שקרה שהיה חשד שנבזזו כמויות גדולות של שיקים למשל מדפוס בארי או אם ידוע על בזיזה בוודאות באירוע שקרה בדרום - -      

שמחה רוטמן: אז פילחתם את זה? אתם יודעים להוציא את זה מהסטטיסטיקה?     

גדעון מאור שביט: פשוט ביקשנו מהבנקים לא להכניס את זה בכלל לסטטיסטיקה

יערה למברגר: הנתונים שגדעון הציג לא כוללים את - -      

גדעון מאור שביט: כן, מה שקרה זה שהבנקים ביוזמתם, לא ביוזמת הלקוח, לא ניתנה הוראה לבטל את השיק – ביוזמתם הם ביטלו את השיקים האלה מסיבה שגורעת בכלל את השיקים האלה לגמרי מבדיקה אפילו אם יש כיסוי, הוא לא נסרק - - -     

שמחה רוטמן: הבנתי הוא לא נספר לך בתור הודעת לקוח על ביטול שיק?     

גדעון מאור שביט: נכון

שמחה רוטמן: לא חילול, הודעה?     

גדעון מאור שביט: נכון אין בדיקה של כיסוי

שמחה רוטמן: זה משהו אחר בדיקה של כיסוי, אתה עונה לשאלה שלי ואז אתה אומר משהו שגורם לי לחשוב שאתה לא עונה לשאלה שלי

שמחה רוטמן:  אז אני רוצה לחדד

שמחה רוטמן:       יש שני סוגים של ביטולים

שמחה רוטמן:  אחד השיק הוצג לפירעון ואז התגלה שהוא בוטל ואנחנו לא יודעים מתי הוא בוטל יכול להיות שהוא בוטל בשבוע האחרון ויכל להיות שזה לפני שנתיים מאלף סיבות אנחנו לא יודעים זה תרחיש א' ועל זה אתה מרגיש לי עלייה מספרית שיכולה לנבוע מהרבה מאוד סיבות בעיניי תשים את כל הנתון הזה בצד

שמחה רוטמן:  בעיניי הוא פחות רלוונטי כרגע למה שאנחנו מדברים מתשי סיבות, א' כי אם מישהו יטרח לבטל את השיק הוא ממילא כבר לא נספר לו בשיקים חוזרים

גדעון מאור שביט: הוא כן נספר

שמחה רוטמן: הוא כן? אם אני מבטל שיק - - -     

חן פליישר: אם אתה מבטל שיק כי הוא נגנב לך אז זה לא נספר

חן פליישר:  אם אתה מבטל שיק כי אתה לא רוצה לשלם אותו, אז זה כן נספר

חן פליישר:  כל זה אם יש כיסוי

שמחה רוטמן: לא, זה חוק שיקים ללא כיסוי, אבל מאיפה אתם יודעים למה ביטלתי?     

חן פליישר: אם הלקוח מציג תלונה למשטרה או אסמכתא ומידע על כך שהוא מבטל כי זה נגנב ולכן ככל שהשיק הזה יגיע זה כנראה מישהו שעושה בו שימוש לרעה, אז מסתמכים על זה ולא בודקים כיסוי כי הוא לא משך את השיק

חן פליישר:  זו הטענה

חן פליישר:       אבל אם הוא מבטל מסיבותיו שלא קשורות לזיוף הוא לא רוצה לשלם באופן הזה, אז כן בודקים כיסוי

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  כן בודקים כיסוי

שמחה רוטמן:  אבל לא משלמים? 

חן פליישר: לא משלמים אבל בודקים כיסוי, כן

שמחה רוטמן: ואם יש כסף בחשבון אז זה לא נספר?      

יערה למברגר: לא קורה כלום, כן, אז זה לא מחויב ולא נספר

שמחה רוטמן: גם אם ביטלתי את השיק?     

חן פליישר: כן

יערה למברגר: כן אבל אם אין כיסוי אז ביטלת

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  אז עכשיו אתה מדבר איתי על עלייה במספר השיקים שבוטלו, הם הוצגו לפירעון ולא היה כיסוי?     

גדעון מאור שביט: נכון, הם בוטלו לפני שהוצגו לפירעון, השיק חזר משתי סיבות, סיבה של ביטול שיק וסיבה שאין כיסוי

שמחה רוטמן: והוא לא בוטל מחמת גניבה?     

גדעון מאור שביט: לא, אחרת הוא לא היה נבדק - - -     

שמחה רוטמן: אז זה נתון אחד

שמחה רוטמן:  נתון שני זה כמה אנשים מתקשרים עכשיו לבנק ומבקשים 'תבטלו לי את פנקס זה וזה או תבטלו לי את שיק כך וכך'

גדעון מאור שביט: נכון

שמחה רוטמן: שם בהחלט יכול להיות שהעלייה הזאת כן נובעת מאדם שהבית שלו נבזז וכדומה

שמחה רוטמן:  ואת זה אתה לא מפלח לי?     

גדעון מאור שביט: לא אבל אנחנו כן ביקשנו - - -     

שמחה רוטמן: אז את דפוס בארי הורדת כמה שנגנב מדפוס בארי לא ספרת, אבל את כל השאר כן ספרת כי אין לך דרך לפלח את זה פשוט

גדעון מאור שביט: נכון

שמחה רוטמן: אבל אתם יודעים לפי אזור גאוגרפי צפון, דרום?     

גדעון מאור שביט: זה מה שעמדתי לומר

גדעון מאור שביט:  אנחנו כן מפלחים את הנתונים לפי אזורים גאוגרפיים והעלייה היא בכל הארץ

ניצן רוזנברג: בשיקים של האין כיסוי?     

גדעון מאור שביט: לא, בהודעות ביטול

שמחה רוטמן: לא בשיקים, בהודעות ביטול

שמחה רוטמן:  ובשיקים של האין כיסוי גם כל הארץ?     

גדעון מאור שביט: גם, אבל באזורים שנפגעו יש כמובן יותר בצורה קיצונית לפעמים פי שלוש או ארבע, גם בהיעדר כיסוי אגב

שמחה רוטמן: אתה יכול להגיד קצת מספרים?     

גדעון מאור שביט: כן

גדעון מאור שביט:  בשגרה אנחנו עומדים על משהו כמו 0

גדעון מאור שביט: 7%-0

גדעון מאור שביט: 8% מהשיקים במחזור שאין להם כיסוי זה בסריקה רגילה

גדעון מאור שביט:  המדינה כולה בחירום עומדת על 1

גדעון מאור שביט: 2%-1%, תלוי בשבוע שאנחנו בודקים

גדעון מאור שביט:  אבל זה עבר את ה-1%

גדעון מאור שביט:  אז המדינה כולה זה עולה אבל זה לא עולה בצורה קיצונית זה אפילו לא הכפיל את עצמו עדיין

שמחה רוטמן: זה עולה ב-60% , 70%

גדעון מאור שביט: כן, משהו כזה

גדעון מאור שביט:  וכשאנחנו מדברים על האזורים שנפגעו אז אנחנו מדברים כבר על ממוצע 4% ו-5%, תלוי

גדעון מאור שביט:  באזור עוטף עזה כן

גדעון מאור שביט:  אז אנחנו כן רואים שיש מצוקה, אנחנו מעריכים שהביטולים של השיקים שאין להם כיסוי כנראה נובעים, כפי שחשבת, שלא בודקים כיסוי כשמבטלים אז יכול להיות שיש עוד אנשים שביטלו כי הם, זאת אומרת בשגרה רוב הביטולים יש להם כיסוי, אין כמעט ביטולים ששיאן להם כיסוי

שמחה רוטמן: ועכשיו כמה ביטולים יש?     

גדעון מאור שביט: עכשיו זה כמעט 100 אחוז מהמבוטלים

שמחה רוטמן: אז לכן זה מאוד מתאים למה שאמרנו פשוט אדם ידע שלפי החוזה הוא לא צריך לשלם את השכירות, הוא ביטל וזה הוצג לפירעון

חן פליישר: לא, אולי אני יכולה להתייחס לחוק שעבר בשבוע שעבר בכנסת? לפי חוק דחיית מועדים ברגע שנדחה לך מועד החיוב אתה צריך לפנות לצד השני לחוזה

חן פליישר:  זה מותנה בבקשה להסב את תשומת ליבו שאתה זכאי לדחיית מועד לפי החוק ולכן שלא יפקיד את השיק

חן פליישר:  הסיטואציה היא לא שאתה מבטל את השיק, אתה צריך לפנות לצד השני

שמחה רוטמן: בסדר אבל יכול להיות שהבנאדם פנה וגם ביטל את השיק מסיבות הגיוניות

חן פליישר: יכול להיות שבסיטואציית קצה

חן פליישר:  אבל בסיטואציה רגילה אנחנו מניחים, ברוב המקרים, שהשיק לא יופקד או שיכול להיות מצב שהשיק הופקד או שיש - - -     

שמחה רוטמן:  שהוא הופקד בצ'יינג' ולכי חפשי אותו עכשיו

חן פליישר: או שהוא הופקד באופן אוטומטי ואז אתה פונה לצד השני לחוזה ומבקש זיכוי

שמחה רוטמן: בסדר אבל אם אנחנו רואים את העלייה הזאת של אנשים שגם ביטלו וגם אין כיסוי, שזה דבר נדיר ברגיל ועכשיו זה קורה, צריך לחשוב על הסיבות לזה

שמחה רוטמן:  וזה יכול להיות מצוקת אשראי שגורמת לזה בבת אחת, בלי קשר לחוק דחיית מועדים,וזה יכול להיות דבר אחר אבל זה יכול להיות קשור לדחיית מועדים

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה הסבר די סביר בייחוד צריך לדעת כמה מספרים זה - - -     

חן פליישר: לא, מבחינת תאריכים גם הנתונים הם מלפני החוק, החוק עבר רק ביום רביעי בערב בשבוע שעבר

שמחה רוטמן: כן אבל החוק נועד לתת מענה למציאות שאדם אומר 'אין לי עכשיו איך לשלם את השכירות אין לי עכשיו איך לשלם את החוזה אני עכשיו לא יכול לטפל בזה אל תפקיד את השיק ואם תפקיד הוא יחזור', והוא לא יודע את מה שגם אני לא ידעתי עד תחילת הישיבה הזאת שאם אתה מבטל ואין כיסוי זה כן נספר לך אז הוא אומר לו 'אל תפקיד' וליתר ביטחון כדי לא להיכנס למינוס הוא גם ביטל

חן פליישר: אני חושבת שאנשים מבטלים כי הם חושבים שאם יהיה להם בכל זאת פלוס למשל במענק או בכסף אחר - -      

שמחה רוטמן: הם צריכים אותו למשהו אחר

חן פליישר: כן, הם לא רוצים שהוא ייצא מזה - - - וזו הנזילות לדעתי

שמחה רוטמן: נכון, גם נכון

שמחה רוטמן:  אז זה מבחינת תיאור המציאות של העלייה

שמחה רוטמן:  אז עכשיו הפתרון

גדעון מאור שביט: אני רק אוסיף, שגם את הפניות אצלנו אנחנו מנטרים את הפניות שמגיעות אלינו למוקד במצב הקיים, זה די דומיננטי הפניות של מצוקת הנזילות

גדעון מאור שביט:  זה מגיע גם מהמספרים וגם מהשטח

גדעון מאור שביט:  עומדות לרשותנו אופציות בחוק שיקים ללא כיסוי לעשות הקלות וסייגים

גדעון מאור שביט:  אז יש שתי סמכויות בחוק, אני אעביר ליערה

חן פליישר: בעקבות הניטור של הנתונים שהוא גם נמשך כלומר אנחנו לא מפסיקים עם זה, ממשיכים לנטר, מקבלים נתונים שוטפים ומנתחים אותם

חן פליישר:       פנינו למשרד המשפטים בשלב די מוקדם וסברנו שיש מקום להפעיל את סמכות השר כדי לתת את ההקלה הזאת

חן פליישר:  ומפה נעבור לתקנות

שמחה רוטמן: טוב

יערה למברגר: יערה למברגר, משרד המשפטים

יערה למברגר:  שני משפטים על המצב הקיים ומה אנחנו מוצאים בהיסטוריה

יערה למברגר:      מטרת החוק שהציבור יוכל להסתמך על שיקים כאמצעי תשלום אמין וכן גם להרתיע אנשים מלפזר שיקים שאין להם כיסוי

יערה למברגר:       החוק מבין שיש סיטואציות שהן ייחודיות ובסעיף 21 נותן אפשרות לקבוע סייגים

יערה למברגר:  סעיף 21(ב) -  הסעיף שמכוחו מציעים לקבוע את התקנות - גם נוצר הסדר ספציפי לעתות חירום

יערה למברגר:  אנחנו חושבים שהסיטואציה שאנחנו נמצאים בה עכשיו בהחלט נכנסת בגדר זה

ניצן רוזנברג: אם אפשר שנייה להתעכב על סעיף 21

ניצן רוזנברג:  זה סעיף של ההסמכה של התקנות, החוק מסמיך את שר המשפטים להתקין תקנות שיסייגו את התחולה שלו סעיף 21(א) ובמודל הזה צריך אישור של שר האוצר וגם אישור של ועדת חוקה לצד זאת וזה הסעיף שלפיו הם מביאים את זה - - -     

שמחה רוטמן: אני חושב לא צריך את אישור שר האוצר לכלום

ניצן רוזנברג: לא רק שלא צריכים את שר האוצר הם מביאים את זה לוועדת חוקה בלי אישור שר האוצר, לוועדת חוקה יש 21 יום לאשר את זה או לא לאשר את זה, לדון בזה

ניצן רוזנברג:  ואם ועדת חוקה לא נותנת שום החלטה - - - התקנות עוברות

דוברת: אם היא לא נותנת שום - - - אז זה אישור בשתיקה

שמחה רוטמן: אם אני היום אומר לכם 'לא שכנעתם אותי, אני הולך', אבל אני לא מחליט לבטל אותן אז זה נכנס לתוקף תוך 21 יום?     

דובר: כן

שמחה רוטמן: מיום שפרסמתם?         

יערה למברגר: לא, מיום שהעברנו

יערה למברגר:  מיום הפנייה, לא הפרסום

שמחה רוטמן: מיום שהעברתם לכנסת, שזה יום-יומיים?     

יערה למברגר: כן אני רק אגיד לגבי שר האוצר אומנם רשמית לא וגם נמצאת פה נציגת משרד האוצר אנחנו כן מקצועית עבדנו בתיאום עם גורמי המקצוע במשרד האוצר מהמחלקה המשפטית זה לא היה במקום העבודה המקצועית

שמחה רוטמן: ברור, ברור

יערה למברגר: אז אנחנו מדברים פה על מניין של שיקים כאשר יש מדרג לפי החוק, והמדרג, ספירה של חמישה שיקים אדם יקבל התראה עשר זה הגבלה

יערה למברגר:  לאחר מכן יש גם דרגה חמורה יותר של הגבלה חמורה שהיא בתנאים נוספים, אם יש מספר חשבונות, אם יש מספר הגבלות תוך תקופה מסוימת וכדומה

שמחה רוטמן: אתם מציעים שהסירוב שחל בתקופה של 7 באוקטובר עד 20 בנובמבר לא ייספר?     

יערה למברגר: לא ייספר, החל מהתקופה רטרואקטיבית ולמשך כ-6 שבועות

שמחה רוטמן: מובן

יערה למברגר: הוראה דומה נקבעה בעבר מספר פעמים במבצעים ובמלחמות וגם בתקופת הקורונה שזה קצת שונה במאפיינים אבל גם אז נעשה שימוש בסעיף, ואנחנו גם הפעם, וגם אני מניחה שכך נעשה בפעמים קודמות, מסתכלים מה הצרכים באותה העת

יערה למברגר:       לכן האוכלוסייה שאני אתאר בעוד רגע מותאמת לצרכים כפי שהבנו אותם כעת

יערה למברגר:  בחלק מהתקופות הקודמות היה שינוי מסוים, לעיתים אוכלוסייה מצומצמת יותר

יערה למברגר:  אנחנו חשבנו שיש מאפיינים קצת אחרים עכשיו במלחמה הנוכחית

שמחה רוטמן: לפני שנרד לפרטים, כי יש פה שאלה עקרונית

שמחה רוטמן:      יש עכשיו מצב מיוחד בכל העורף

שמחה רוטמן:  קבוצת האוכלוסייה שפה, אני לא עשיתי הערכה מספרית אולי אתם עשיתם, אני מעריך בנחת שאנחנו יכולים לדבר על לפחות 50% מהאוכלוסייה במדינת ישראל נכללת פה, לפחות

שמחה רוטמן:  אם אנחנו מדברים על - - - רגע, רגע, תהיו איתי שנייה, אה, "קרוב", זה שתיים או ארבע, זה לא קרוב של מי שמשרת מילואים, אז זה לא בסדר

שמחה רוטמן:  זה לא בסדר, כי אני כן מניח שגם קרוב מדרגה ראשונה של מי שמשרת מילואים נמצא באותה מצוקה

שמחה רוטמן:      אני מקבל המון פניות ציבור בנושא הזה ויכול להיות מצב שהחשבון מתנהל על שם האישה אבל הבעל במילואים

שמחה רוטמן:  אבל הבעל במילואים מכניס את המשכורת שלו לחשבון של האישה או להיפך, זה לא משנה

שמחה רוטמן:  מצוקת האשראי היא משפחתית גם אם החשבון רשום על שם אחד מבני הזוג, גם אם זה ילדים שההורה שלהם תומך בהם

שמחה רוטמן:  אנחנו יודעים שהיום גיל ההתבגרות נמרח עד 'הילד בן 30', אז יכול להיות שהאבא במילואים או הבן במילואים, או ההיפך, הורים זקנים שהבן תומך בהם

שמחה רוטמן:       קרוב משפחה של נעדר, חטוף, שבוי, ברור שזה מובן, חייב להיות פה, קרוב משפחה של מאושפז חייב להיות פה, אבל גם קרוב משפחה של אנשים בצו 8 חייב להיות פה, אין היגיון שלא

שמחה רוטמן:       בנוסף, מי שנמצא פה ברשימות הצורך שלו להתקשקש מול הבנק, להראות, אדם נעדר, התקשרו אליו למוקד 105 וברוך השם אחרי יום מצאו אותו

שמחה רוטמן:  היו מקרים ששמחו אותי מאוד ששמעתי בשבת אדם חשב שקרוב משפחה שלו נעדר וביום ראשון או שני מצאו אותו

שמחה רוטמן:  אז הוא נחשב נעדר חלק מהתקופה או לא?      יש הבדל משמעותי בין קרובי משפחה

שמחה רוטמן:  קרוב של מי, איזו הוכחה הוא יצטרך? אם לא ידעתי עד יום שלישי, כמו שהרבה מאוד אנשים לא ידעו עד יום שלישי ויש אנשים שישבו ולא ידעו שבועיים, אני גיליתי שבועיים וחצי אחרי האירוע שקיים דבר כזה מוקד 105

שמחה רוטמן:  הם היו מבולבלים ופשוט לא התקשרו אפילו

שמחה רוטמן:  עכשיו מתי ידעת, הוא קרוב הוא לא קרוב?     לכן נשאלת השאלה גם מה הדלתא בין מה שכבר כתוב בתקנות לבין החלה גורפת, מה הדלתא בין מה שאני רוצה שיהיה כתוב בתקנות – ואני אתעקש שיהיה כתוב בתקנות כי קרובי משפחה של משרתי צו 8 כרגע יכולים להיות בדיוק באותה מצוקה שעליה אנחנו מדברים, ולהיפך, סטטיסטית הם יהיו יותר

שמחה רוטמן:  כי קרוב משפחה של חטוף או נעדר או שבוי, חלקם בוודאי לא יכולים לתפקד

שמחה רוטמן:  חלקם עובדים כרגיל, זה ברור

שמחה רוטמן:  לעומת זאת מי שמשרת שירות מילואים סטטיסטית, הרבה מהם מפרנסים עיקריים

יערה למברגר: אפשר להתייחס? אתחיל מלחזור אחורה

יערה למברגר:  ההגדרה שאנחנו מביאים פה עכשיו היא רחבה משמעותית לפחות בחלק מהדוגמאות בעבר

יערה למברגר:  למשל מבחינת קרובו של משרת מילואים זה לא נכנס מעולם בעבר ואנסה גם להסביר למה לא

שמחה רוטמן: לא אבל היה החלה גורפת כשמצב מיוחד בעורף - - -     

ניצן רוזנברג: לא היא אומרת למשל בצוק איתן כשהיו תקנות רק למילואמניקים אז לא היה שם בכלל את התנאי של בן זוג או קרוב

יערה למברגר: אבל אני רוצה כמה משפטים כי זה כמה טיעונים אם אפשר ברצף

יערה למברגר:      ראשית אנחנו צריכים לזכור שכשאדם משרת במילואים הוא מקבל שכר

יערה למברגר:  זה לא מצב כפי שאמרת הוא מפרנס עיקרי, והוא מקבל שכר בתקופה הזאת

יערה למברגר:  ולכן אנחנו כן באים לתמוך במשרתי המילואים אבל אנחנו לא - - -     

שמחה רוטמן: אבל הוא מקבל שכר תזרימית, אז מתי הוא יקבל? ואם הוא עצמאי? לא, זה לא נכון

שמחה רוטמן:  הוא מקבל בסוף

שמחה רוטמן:  הבעיה פה היא תזרימית

שמחה רוטמן:  כל עצמאי שיוצא למילואים, זה חתיכת אירוע, עונתיות ושנה, ממוצע, וממוצע גבוה

שמחה רוטמן:  זה לא קורה מיידית

יערה למברגר: אגב רוב המילואימניקים הם שכירים, אם אנחנו מסתכלים על רוב, אני לא חושבת שזה מייצג את המילואימניק הממוצע

יערה למברגר:  אפשר לקחת פינה אבל יש גם כן התייחסות לרוב האוכלוסייה

יערה למברגר:       ההרחבות שעשינו פה לגבי 'קרובו' בעיניי הן לא אלמנטריות כשלעצמן

יערה למברגר:  אולי אפשר להגיד את הטיעון להיפך, האם ההרחבות האלה הן לא צעד אחד יותר מדי

יערה למברגר:   כדי לבחון את זה בכלל קצת קפצנו ורצנו צריך לחזור לתכלית, אמרתי את זה במשפט קצר בהתחלה

יערה למברגר:  אבל יש גם מחיר, הדברים האלה וכל ההקלות אגב גם חוק דחיית מועדים שעבר בשבוע שעבר ואני מודה שזה היה חוק שאני הייתי אמונה על קידומו - - -     

שמחה רוטמן: על מי הוא חל? שם אין קרובי משפחה של משרתי מילואים?     

יערה למברגר: לא

ניצן רוזנברג: יש בן זוג

יערה למברגר: לא, בן זוג רק אם החיוב משותף, זה הרבה יותר מצומצם

שמחה רוטמן: בסדר, אבל עכשיו אנחנו לא עוסקים בתחולת חיוב שפוגעת בצד ג' תקשיבי , אני צריך לזה תשובה עקרונית, אם תתווכחי איתי על הפרטים  - - -      

יערה למברגר: בלי פרטים, משפט אחד של עיקרון

שמחה רוטמן: אז אל תרדי איתי לפרטים - - - שנייה, בנחת

ניצן רוזנברג: כן, "האחראי על החיוב ביחד עימו"

שמחה רוטמן: חוק דחיית מועדים יש בו פגיעה בקניין של צד אחד ישירה

שמחה רוטמן:  לא נגזרת ראשונה, לא נגזרת שנייה ולא נגזרת שלישית

שמחה רוטמן:  פגיעה ישירה בקניין של אדם אחר, ולכן צמצום ועדיין למרות שיש פגיעה בקניין ישירה באדם אחר נתנו לו בן זוג בנסיבות מסוימות

שמחה רוטמן:       פה אין פגיעה ישירה בקניין, אין

שמחה רוטמן:  לא קיים

שמחה רוטמן:  החוק הזה לא עושה פגיעה ישירה בקניין

שמחה רוטמן:  הוא אומר, האם הכלל המקודש של חמישה או עשרה, פרק זמן של 12 חודש או של חצי שנה, האם הכלל הזה, שהוא כלל מלכתחילה פרוקסי, האם זה כלל מתאים בתקופה שאנחנו רואים spike מאוד גדול עקב איום חיצוני? או שאם היינו יושבים ומחוקקים עכשיו את חוק שיקים ללא כיסוי במשק שבו מוסר התשלומים שונה מהמשק הישראלי, היינו אומרים, 'אנחנו רוצים שמוסר התשלומים במדינת ישראל יהיה ברמה X, אבל אנחנו רוצים לעשות את זה במה שנקרא צעדי תינוק

שמחה רוטמן:       הרי יש מדינות שבהן שיק אחד שחוזר מוריד לך את הדירוג אשראי ויותר אתה לא יכול להראות את הפרצוף שלך בשום מקום

שמחה רוטמן:  יש מדינות שגם אם 30 שיקים חוזרים אתה נחשב לקוח מועדף ופורסים לך שטיח אדום בכניסה לבנק

שמחה רוטמן:  למה? כי זה מוסר התשלומים שם

שמחה רוטמן:       נשאלת השאלה האם בתקופה שבה מוסר התשלומים שלנו, מסיבות אובייקטיביות אוסף עלייה של 60% או 70% בחלק מהדברים ו-400% או 500% בתחומים אחרים, האם זה הזמן להתעקש על הכלל של חמש ועשר

שמחה רוטמן:  זה הדיון לא דיון על פגיעה בזכות הקניין של מישהו אחר

שמחה רוטמן:  וברור שיש עיקרון וסיבה לכלל העקרוני

יערה למברגר: לא עיקרון, פגיעה

יערה למברגר:  אני רוצה לספר על פגיעה שאנחנו רואים

יערה למברגר:  הוועדה תקבל כמובן את החלטתה אבל צריכים להבין את המשמעויות

יערה למברגר:  לפעמים אנחנו באים לעשות טוב ויש משמעויות שמתווספות או שמתגלות לנו עם הזמן, למשל בתקופת הקורונה היו הוראות מאוד רחבות שוב באו מכוונה מאוד טובה

שמחה רוטמן: שחלו על כל הארץ

יערה למברגר: כן, שבאו להבין את המצוקה שיש

יערה למברגר:  אבל שוב אין פה מתנות חינם, ורואים את המחיר, ובנק ישראל יכול להחריב על זה, המחיר היה פגיעה בשיק ובאמינות שלו כאמצעי תשלום

יערה למברגר:  והם יכולים להציג את הנתונים הדי דרמטיות בעניין

יערה למברגר:       בסוף אם נרצה לעשות משהו טוב, אם נפגע באמינות של השיק וההשפעות של הדברים האלה זה לא רק בתקופת מצב החירום אם אתה יוצר פגיעה כזו היא ממשיכה לאורך זמן אז אחר כך פגענו בכל האנשים - - -     

שמחה רוטמן: אז בואו נדבר על זה ובהנחה שכבר הייתה פגיעה כזו בתקופה הקורונה אז נשאלת השאלה - -      

יערה למברגר: לא, הייתה התאוששות לאחרונה, אז אנחנו שוב - -     

שמחה רוטמן: אז נשאלת השאלה כמה הייתה פגיעה מספרית, אחוזים, ב'נהר דעתא', כמה הייתה פגיעה, כמה לקח להתאושש ממנה, תקופת הקורונה זה הייתה תק של שנתיים כמעט, שנתיים וחצי, פה זה יהיה תקופה של חודש - - - זה מה שביקשתם חודש וקצת

חן פליישר: שישה שבועות

שמחה רוטמן: - - - שישה שבועות שמתוכם שניים וחצי זה רטרואקטיבית, אז הוא בטח לא משנה את מכווין ההתנהגות

שמחה רוטמן:  מדובר על  מעכשיו חודש קדימה

חן פליישר: דיברנו על העניין התזרימי, שיק הוא אשראי בין-אישי, הוא אשראי בין שני אנשים, לא גוף פיננסי שעושה את החיתום - -      

שמחה רוטמן: הוא לא תמיד אשראי, לפעמים הוא אמצעי תשלום

חן פליישר: נכון, אבל הוא גם אשראי, והוא גם נותן לאנשים שאין להם כרגע כסף בחשבון יכולת לפרוס תשלומים קדימה בלי לשלם עליהם

חן פליישר:  פשוט לכתוב את השיק, והוא מבוסס על אמון

חן פליישר:  אחד הדברים שתומכים באמון להבנתנו זה חוק שיקים ללא כיסוי

שמחה רוטמן: אין ספק

חן פליישר: וגם ההגבלה עצמה וגם הפרסום של המידע הזה לציבור

חן פליישר:  אנחנו חוששים, וזה שיקול שבגללו הגענו לתקנות האלה שכפי שיערה אמרה הן מרחיבות ביחס לסיבובים קודמים, כי אנחנו כל הזמן לנגד עינינו השיקול של לא להפוך את השיק לאמצעי תשלום שלא קיים במשק

חן פליישר:  לקרובים להבנתנו זה תוספת של מאות אלפים - - -     

שמחה רוטמן: אני מסכים, אני מבין

חן פליישר: הקרובים להבנתנו זה תוספת של מאות אלפים אנשים חדשים

חן פליישר:       והדבר השני שליאת חידדה תוך כדי בווטסאפ, לגבי המגויסים, ככל שמדובר בחשבונות משותפים של משק בית, כל החשבון מקבלים את הגריעה, ולכן - - -     

שמחה רוטמן: אבל אני אומר שוב, אתם לא מכירים - - - במחילה, בואו נדבר על הנתונים מהי אותה פגיעה בשיקים שזיהיתם וכמה זמן לקח להתגבר עליה ומה היה יחס של זמן הפגיעה

גדעון מאור שביט: יש לנו שני כלים, לא הרחבתי בהתחלה, אחד מהם זה כלי יותר מסוכן תכף אסביר למה ואנחנו משתמשים בו כרגע, והכלי הזה מאפשר לציבור לדעת שגם שיקים עתידיים שמשוכים על שמם לא ייספרו למניין הגבלה וגם לא ידווחו במאגר נתוני אשראי כמעידים על אי-פירעון מובהק במקרה של התראה

גדעון מאור שביט:       הכלי הזה השתמשנו בו במשורה, כמעט שאף פעם לא

גדעון מאור שביט:  בקורונה השתמשנו בו בצורה רחבה בכל הארץ

גדעון מאור שביט:  התוצאה הייתה מאוד ברורה כבר בהתחלה קיבלנו פניות זועמות מגופים שונים במשק, התאחדות התעשיינים, התאחדות בעלי המלאכה סוחרים מכל מיני, חברת אמפא, כולם דיברו על משבר עצום ביכולת  שלהם להסתמך על שיקים, על ביטולים המוניים ועל שיקים שלא מכוסים ועל אובדן אמון בשיקים

גדעון מאור שביט:  מבחינה מספרית סליקת השיקים ירדה צברה מאוד חדה לחמישית ממה שהיא בדרך כלל ולאורך הרבה זמן

גדעון מאור שביט:  לקח שנה וחצי בערך - - -     

שמחה רוטמן: כמה זמן, נתונים?     

גדעון מאור שביט: ההקלות היו במשך חצי שנה, החל ממרס 2020 ועד אם אני זוכר נכון עד 10 אוגוסט 2020 זה היה הרבה זמן - - -     

שמחה רוטמן: חצי שנה הקלות גורפות, שאמרנו כל מה שקורה ונתנו לאנשים חצי שנה קדימה בעצם ביטול שיקים חינם

גדעון מאור שביט: בדיוק

גדעון מאור שביט:  בהתחלה בחודש הראשון, במיוחד באפריל, ראינו שיעורי שיקים ללא כיסוי שלא ראינו אף פעם

גדעון מאור שביט:  זה קפץ לאחוזים מטורפים

שמחה רוטמן: מספרים, מספרים

גדעון מאור שביט: בשיא זה היה סביב 7% אם אני זוכר נכון

שמחה רוטמן: אנחנו נמצאים כבר די קרוב לזה בדרום

גדעון מאור שביט: בדרום אנחנו חצי מזה בערך, 4% בערך

שמחה רוטמן: בלי הפונקציה הזו

גדעון מאור שביט: כן, אבל בדרום אנחנו מדברים על אזורים מאוד ספציפיים, אני מניח שזה עשרות אלפי אולי 100,000 או 200,000 אנשים

גדעון מאור שביט:  כשזה קורה בכל המשק וכשאנחנו משתמשים בכלי הזה של 'צופה פני קדימה' בעצם האמינות של השיקים יורדת

שמחה רוטמן: אני רק מבקש, אני אהיה מוכן להיות פתוח לכל תיאום, אבל כדי שאני אבין, יכול להיות שאם היו פה אחרים היינו צריכים לבנות את זה יותר מוסדר, כרגע אני פה לבד אם ייכנסו עוד ח"כים נצטרך לעשות את זה גם בצורה שתתאים לצורת החשיבה שלהם, אבל כרגע אני לבד

שמחה רוטמן:       אז קודם נתונים ואז טיעונים

שמחה רוטמן:  כי טיעונים בלי נתונים לא נקלטים לי, אני לא מבין אותם

גדעון מאור שביט: אני מצטער שלא הבאתי את הנתונים המדויקים איתי לכאן, אבל אני יכול להביא

שמחה רוטמן: אני אחדד, אני צריך להבין בסוף

שמחה רוטמן:  אמרת הייתה עלייה מאוד גדולה של שיקים מבוטלים ללא כיסוי שלעניין הדרום דיברנו עליו

שמחה רוטמן:  אחרי אותה חצי שנה של 'צופה פני עתיד', שבהם אמרנו אין שום סנקציה על ביטול שיקים, אחרי אותה חצי שנה מספר השיקים, הסליקה במשק ירדה לחמישית זאת אומרת פחות שיקים היו במערכת, יותר אנשים שילמו באשראי, בביט, בפייבוקס

שמחה רוטמן:  חלק מהדברים עברו לאמצעי תשלום אחרים מסיבות אחרות

שמחה רוטמן:  כמה זמן לקחה ההתאוששות?     

גדעון מאור שביט:  הרבה זמן, עד סביבות תחילת 2022

שמחה רוטמן: וזה חזר לכמות שהיה?     

גדעון מאור שביט: זה המשיך לעלות בהדרגה ועכשיו זה כבר כמו שהיה לפני

שמחה רוטמן: זה התחיל, זה אחוזים ומספרים, מכלל הטרנסאקציות במשק זה ירד כי יש המון טרנסאקציות של האפליקציות שנכנסו בערך באותה תקופה לשימושים מאוד נרחבים – ביט, פייבוקס וכדומה וההסדרה שלהם

שמחה רוטמן:  פעם אם רציתי להעביר כסף הייתי צריך לשלם לך במזומן או בשיק

שמחה רוטמן:  היום אני יכול להעביר לך בביט ובפייבוקס ובעוד אמצעים

שמחה רוטמן:       היה פה חצי שנה 'צופה פני עתיד', הייתה ירידה דרסטית שקרתה אגב בגלל כלל ההצטננות במשק, וגם כלל העברת האשראי למשק שקרתה בתקופת הקורונה, אותו כסף מהליקופטרים, כלומר אין לי נתונים נקיים, ואתה אומר שמ-2022 זה התחיל להשתקם ועכשיו אנחנו בערך באותו מקום

שמחה רוטמן:  בסדר, תיאור הנתונים פה נכון?     

גדעון מאור שביט: כן

ניצן רוזנברג:   רק על ה'צופה פני עתיד' אני לא בטוחה

ניצן רוזנברג:  כי אני לא יודעת מה היה עם ההוראה של המפקחת, אבל לפחות בוועדה התקנות הן כן נעשו אחורה

ניצן רוזנברג:  למשל יש לי תקנות מ-26 באוגוסט שנעשו על התקופה מ-23 ביולי עד 10 באוגוסט 

גדעון מאור שביט: נכון אבל זה היה צעד משלים על מה שהמפקחת - -  זה היה מנגנון אחר, שיוצר בעיות בפני עצמו אם נרצה נדבר עליו, אבל זה היה המנגנון שהשתמשנו בו אז זה היה די במהירות

עודד פורר: זה לא היה מראש חצי שנה, אלא זה היה בהדרגה, הארכנו

שמחה רוטמן: ובהתחלה לכמה זמן זה היה צופה פני עתיד?     

גדעון מאור שביט: לא הגבלנו את זה בזמן

גדעון מאור שביט:  זה מוגבל ל-90 ימים

ניצן רוזנברג: שנייה, לגבי התקנות אני יכולה להגיד?     

שמחה רוטמן: כן, עו"ד ניצן רוזנברג

ניצן רוזנברג: היו שני סטים של תקנות

ניצן רוזנברג:  הסט הראשון בוועדה הזאת יצא ב-14 ביוני 2020 והוא על התקופה שהייתה בין 4 במרס 2020 ועד 22 ביוני 2020

ניצן רוזנברג:  הטקט השני כפי שאמרתי קודם הותקן בוועדה בסוף אוגוסט, 26 באוגוסט, והיה back to back עם  הסט הקודם החל ב-23 ביולי

שמחה רוטמן: כלומר הוא היה רטרו פלוס שבוע קדימה

שמחה רוטמן:  זה  מה שהיה ביוני, ורטרו כמה חודשים טובים פלוס שבוע קדימה

יערה למברגר: אולי את זה לא אמרנו, יש הבדל בין החלה רטרו לבין החלה קדימה 

שמחה רוטמן: מבחינת הכוונת התנהגות, ברור

שמחה רוטמן:  רגע

שמחה רוטמן:  הבנתי

שמחה רוטמן:       אני חושב שהטיעונים מונחים על השולחן

שמחה רוטמן:  יש פה שאלה עם היקף האוכלוסיות, הזינוק הזה שראינו - אגב, גם עלייה של 70%-60% זה המון - מה עושים בנושא רטרו מול 'צופה פני עתיד', ויכול להיות שכדי לשמר את הדבר הזה המסקנה צריכה להיות שתבואו עם משהו גורף יותר רטרו, בצורה מאוד משמעותית רטרו, כמו שהיה ביוני

שמחה רוטמן:       עוד שבוע קדימה 'צופה פני עתיד' לשבוע הקרוב כדי 'לגמור את החודש', ולגבי חודש נובמבר תשאירו עמימות בכוונה כדי שלא לייצר תמריצים

שמחה רוטמן:  ותגידו לגבי חודש נובמבר הכנסת לא יוצאת לפגרה נתכנס פה בסוף נובמבר ונחליט מה ההקלות המתאימות לפי הדאטה שיביא בנק ישראל והמפקח על הבנקים ואיגוד הבנקים וכל שאר האנשים

גדעון מאור שביט: חשבנו על זה אבל הבעיה שבמקרים כאלה כשזה רטרו אז האדם שחזרו לו שיקים ולא הייתה לו יכולת פירעון נכנס להגבלה ואז אנחנו רטרו מבטלים לו אותה

גדעון מאור שביט:  זה ייצור מצב שאדם נכנס להגבלה, ביטלו לו וחזור חלילה

שמחה רוטמן: אבל זה מה שאתה עושה עכשיו בכל מקרה

שמחה רוטמן:  לא הבנתי, התקנות האלה לא עושות את זה? אם אדם הוגבל כי השיק חזר לו בשמיני, אז אתם לא מבטלים לו את ההגבלה?     

חן פליישר: קודם כל רק על אחורה אבל יש לנו גם תקופה קדימה

שמחה רוטמן: שנייה, הסברתם אתם היטב את ההבדל בין קדימה לאחורה

חן פליישר: לכן באנו, כדי לצמצם את התקופה אחורה, שאנשים לא ייכנסו וייצאו שוב ושוב

חן פליישר:  כל הרעיון הוא לתת שקט לאנשים

יערה למברגר: אנחנו מנסים להפיק לקחים

שמחה רוטמן: אני מבין - - -     

ניצן רוזנברג: אחת הבעיות שהיו למשל בלבנון השנייה ב-2006 היו המון טענות על הזמן שלקח עד שהגיבו

ניצן רוזנברג:  הם באים כאן - - - ומנסים להגיב מהר, לתת ודאות לאנשים - - - יש יתרונות וחסרונות

שמחה רוטמן: אני מבין למתן הוודאות 'צופה פני עתיד' ככל שאתה מגדיל את האוכלוסייה ועושה את זה יותר גורף אתה גורם לנזק יותר קשה

שמחה רוטמן:  שמעתי את הטיעונים, הם הגיוניים, אני לא מתווכח על הטיעון אלא על המשקל שלו

שמחה רוטמן:  ככל שאתה צופה פני עתיד לגבי יותר אנשים אתה פוגע במעמד של השיק מכל הסיבות שדובר עליהן

שמחה רוטמן:  אגב, באופן אבסורדי, אם אתה עושה את זה לאוכלוסייה אתה פוגע בה יותר כי אני עכשיו מעוטף עזה לא יקבלו שיקים שלי

שמחה רוטמן:       לעומת זה אם זה לכולם, אז השאלה אם יקבלו ממני שיק או לא תלויה באמינות האישית שלי

שמחה רוטמן:  אבל אם אני מראש עכשיו כמדינה אומר, 'חבר'ה מי שגר בעוטף עזה השיקים שלו לא שווים כלום', אז זה אמירה לא טובה ופוגעת באמינות של השיקים של אנשים שדווקא הכי צריכים עכשיו

שמחה רוטמן:  צריך לחשוב על השיקולים האלו מכל הכיוונים

שמחה רוטמן:       לעומת זה החלה גורפת שאומרת חבר'ה אנחנו כולנו עכשיו בתקופה קשה, ייזהר קצת יותר הקונה ממי הוא לוקח שיקים ככלל אבל כולנו באותה סירה, ומבחינות רבות אכן זה כך, כפי שאמרתי חשבון משותף, לא משותף, חיוב משותף, לא משותף, זה לא ממש משנה

שמחה רוטמן:  מי שההורים שלו מעבירים לו בתחילת כל חודש כסף כי הוא סטודנט עכשיו או במילואים עכשיו או סטודנט במילואים הוא לא מקבל יותר מדי או שהוא מאושפז או שהוא קרוב משפחה או יושב ליד מאושפז ועכשיו להורים אין כסף להעביר לו לחשבון כי האבא שלו בצו 8 או גם קרוב משפחה שמאושפז או 1000 דברים אחרים שאין לו זמן להתעסק בהם בכלל - אנחנו באותה בעיה שאנחנו רוצים לפשט להם את הבירוקרטיה

שמחה רוטמן:       אם יש טיעון ממפת הטיעונים שלא התייחסתי אליו אשמח לשמוע אבל בואו לא נחזור על הטיעונים שמונחים לנו על השולחן

גדעון מאור שביט: אשמח להעלות פה עוד אופציה שלדעתי עליה אנחנו חושבים ואולי לא הסברנו באופן מספיק ברור

גדעון מאור שביט:  אנחנו כן חושבים על מהלך דו-שלבי

גדעון מאור שביט:  המהלך הראשוני של לא לפגוע באמינות של השיק בכל המשק ואז גם אם יש עסק כלשהו מעוטף עזה לא בטוח ששמים לב

גדעון מאור שביט:  אם עסק כלשהו רואה ששיק לא אמין אז הוא כבר יפסיק לקבל אותו מכולם

גדעון מאור שביט:  אם זה יהיה רק עוטף עזה לא תמיד זה יימנע בגלל זה, כי ברגע שרוב השיקים שלו כן מכובדים הוא ימשיך לעבוד עם שיקים וזה מצב יותר טוב למשק

גדעון מאור שביט:       כדי לתת הקלה מיידית ראשונה שהיא פחות טובה למשק אבל היא מאזנת את הצורך אנחנו מנסים לצמצם את האוכלוסייה

גדעון מאור שביט:  והשלב הבא, כשנדע מה הסוף בשלב יותר מתקדם, אפשר תמיד יהיה לעשות את ההקלות גם רטרואקטיבית לאלה שבמעגל השני שאומנם גם להם היה קשה

יערה למברגר: האופציה כמו שעשו בעבר, שראו מה המצב ואז רטרואקטיבית תיקנו תמיד נמצאת בפנינו

שמחה רוטמן: יש טיעון אחד שאני עדיין לא מצליח להבין, זה הכניסה להגבלות והיציאה מהן

שמחה רוטמן:  כי לפי מה שאני רואה בתקנות אתם כותבים שהייתה הגבלה לפי סעיף 2(א) לחוק, ש"התמלא בה התנאי לפי תקנות אלה בטלה"

שמחה רוטמן:  אז זה כן מישהו נכנס לביטול ויוצא מביטול?     

יערה למברגר: נכון אם הוא כבר נכנס

שמחה רוטמן: אבל זה מה שאמרתי ואמרתם לי שלא שאתם לא רוצים את הסיטואציה של נכנס לביטול ויוצא ממנו

חן פליישר: לא, זה תלוי במועד של פרסום התקנות אם הוא נכנס להגבלה לפני מועד פרסום התקנות אז צריך אחורה להוציא אותו מההגבלה

חן פליישר:  אם הוא עוד לא נכנס להגבלה אז הוא פשוט לא ייכנס

שמחה רוטמן:   אז בסדר לא הבנתי את התשובה שנתתם לי קודם

שמחה רוטמן:  כן גברתי

שמחה רוטמן:  שם ותפקיד

עודד פורר: עודדה פרץ סגנית המפקח על הבנקים

עודד פורר:  אני רוצה לחדד בנושא הזה של שיק שזה לא רק עניין של אמינות של שיקים במובן הרחב אלא שלכל שיק יש שני צדדים

שמחה רוטמן: ברור

עודד פורר: אוקי, אם זה ברור אז

שמחה רוטמן: ברור שלשיק יש שני צדדים אבל כל צד יודע לקנות לעצמו את הסיכונים

שמחה רוטמן:  האמינות של השיקים היא שקלול לקניית הסיכונים שלו

שמחה רוטמן:       אם אני מקבל ממך שיק אז אני שואל את עצמי, בראש, בלי לדבר על זה, מה בכלל האמינות של שיק

שמחה רוטמן:  אם אני חי במדינה שבה שיק לא שווה כלום אז אני אקח ממך גם ערבון או כל מיני דברים או שלא אעשה איתך עסקה או שסתם אני לא אהיה רציני או שאמסור את השיקים לשוק אפור - שזה בעיה אחרת

שמחה רוטמן:  אבל זה כללית, האמינות של שיקים

שמחה רוטמן:       ויש האמינות של אדם, ספציפית

שמחה רוטמן:  מה שאמרתי שאם אנחנו מגדירים פה אוכלוסיות מסוימות, בעצם אנחנו קובעים לגבי האמינות של השיקים שלהן שהיא יותר נמוכה

שמחה רוטמן:  זה מה שאנחנו עושים להן

עודד פורר: לא, כשאנחנו עוזרים לאוכלוסייה מסוימת אנחנו פוגעים באוכלוסייה אחרת במקביל

שמחה רוטמן:  מי האוכלוסייה שאת חושבת שאת עוזרת לה פה כשאת אומרת ששיקים של משרתי המילואים לא ייספרו עכשיו? במי את משרתת ובמי את פוגעת?     

עודד פורר: אנחנו רוצים לעזור להם

שמחה רוטמן: למשרתי המילואים? את פוגעת בהם

שמחה רוטמן:  שוב האיזון והפגיעה הוא לשני הצדדים

שמחה רוטמן:       מאחר שלכל שיק יש שני צדדים אז כל אמירה של 'שיק של משרת מילואים אמין פחות משל מי שאינו משרת מילואים' כי הוא יש לו סנקציה בצידו והוא אין לו סנקציה בצידו אז יש לו יתרון אחד שזה עוזר לאדם שלא יוגבל לו השיק בגלל שהוא משרת מילואים וכדומה, ומצד שני זה פוגע באנשים שיש להם כיסוי בחשבון והכול בסדר איתם והם משרתי מילואים

שמחה רוטמן:  אז זה לא פגיעה או עזרה את פוגעת ומאזנת להם איזון שונה

יערה למברגר: אם אתה בעל עסק ובא אליך מישהו במדים ואתה לא מקבל ממנו שיק רק כי הוא במדים, זו לא התנהגות מותרת

יערה למברגר:  אתה לא יכול להפלות מישהו רק כי הוא במדים

שמחה רוטמן: לא, מה אנחנו דנים עכשיו בשאלה משפטית אם מותר או אסור?     

יערה למברגר: להגיד שיש הבדל לתת תוכן למה שגדעון אמר

שמחה רוטמן:  עם כל הכבוד באמת השאלה הזאת היא לא מדרג ב' היא מדרג מ', כי באמת סליחה שאני אומר, השאלה האם חוק איסור אפליה במוצרים חל בסיטואציה שכזו והאם זה לא טעם רלוונטי כן או לא - היא לא רלוונטית ליחסים בין שני אנשים ששוקלים אם לשלם בשיק או להעביר בביט

יערה למברגר: אולי לא הבנתי נכון את הפגיעה שאדוני אומר, ניסיתי להבין את הפגיעה כי בעצם הטענה הייתה שאנחנו נגרום לזה שלא יקבלו שיקים מהאוכלוסייה

שמחה רוטמן: אם יש לי שתי אפשרויות לבקש מלקוח

שמחה רוטמן:  או שאני אומר לו תעביר לי בביט ומזומן, או שמצד שני תשלם לי בשיק

שמחה רוטמן:  את לא יכולה להחזיק תזה משני הצדדים

שמחה רוטמן:  או שאת טוענת שמה משחזק את האמינות של השיקים במדינת ישראל זה הסנקציות של חוק שיקים ללא כיסוי

יערה למברגר: בין היתר

שמחה רוטמן: הכול בין היתר

שמחה רוטמן:  אבל או שיש לו ערך משמעותי או שאין לו ערך משמעותי, או שיש לו ערך גדול מאפס או שאין לו ערך גדול מאפס

שמחה רוטמן:  אם יש לו ערך גדול מאפס עכשיו איפסת אותו, את הערך שגדול מאפס, וממילא הקטנת את האמינות

שמחה רוטמן:  את מסבירה למה זה חשוב, זה בסדר, אבל את לא יכולה להגיד שאת לא עושה את זה

שמחה רוטמן:  אני גם מסכים שזה חשוב

חן פליישר: אנחנו לא אומרים שאנחנו לא פוגעים באמינות אלא שיש כאן איזון שצריך לעשות ולכן הרשימה היא כפי שגיבשנו, וניסינו להרחיב ככל שניתן בשים לב לאוכלוסיות שנפגעו

חן פליישר:  אבל אנחנו חוששים מהרחבת יתר בפרט מראש

שמחה רוטמן: אז למדנו קצת מהקורונה ויש דבר שנקרא הגנת העדר

שמחה רוטמן:  אם כולם באותה סירה אין פגיעה יחסית באמינות

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאמינות בשוטף אצלנו היא 80 כי 100 זה מזומן

שמחה רוטמן:      האמינות של שיקים אצלנו בשוטף לפי מה שאתה אומר היא 99

שמחה רוטמן: 3%

שמחה רוטמן:  זו האמינות של שיקים אצלנו במדינה לא 100, 99

שמחה רוטמן: 3

שמחה רוטמן:  את באה ואומרת אני מורידה את האמינות של שיקים, ונשאלת השאלה האם אני אוריד לכל האוכלוסייה גורף ל-98% או שאני אקח אוכלוסייה מסוימת ואוריד לה ל-95% ולשאר אני אשאיר 99

שמחה רוטמן: 3%? מה עוזר לאוכלוסייה ומה פוגע בה? יש צדדים לכאן ולכאן

גדעון מאור שביט: יש גם אפקט פסיכולוגי

יערה למברגר: אתה הכנסת מספרים

שמחה רוטמן: הכנסתי מספרים על בסיס מה שהוא אמר

שמחה רוטמן:  לא סתם המצאתי את המספרים

חן פליישר: אמרנו מההתחלה שיש כאן כמה תכליות

חן פליישר:  יש תכלית של הגנה על השיק ויש האמינות שלו ויש לסייע לאותם אנשים שנמצאים בשבר בחיים שלהם ורוצים לסייע להם כמה שניתן

חן פליישר:  אז יש כאן תכליות מתחרות

שמחה רוטמן: אני לא חושב שהם מתחרות הן יכולות לחיות זו לצד זו בשלום רב ולהשיג את המרב מכל תכלית

שמחה רוטמן:      אני רק אומר שגם בתוך אותה תכלית בלי להתייחס לנוספות, אני לא בטוח שמה שאנחנו עושים כעזרה אכן עוזר לאותה תכלית

שמחה רוטמן:  התכלית של האמינות של השיקים

שמחה רוטמן:  אחר כך נדבר על התכלית של הסיוע לאוכלוסייה הזאת

שמחה רוטמן:  האם עוזר לאוכלוסייה שהשיקים שלה באמינות של 95 במקום באמינות של 98 כמו כלל ישראל, האם זה עוזר להם זו שאלה שצריך לשאול

יערה למברגר: ברור שיש פה איזון ויכול להיות שכל אחד יעריך את האיזון באופן שונה, מן הסתם

יערה למברגר:  אבל אני רוצה רגע לתת לנו פרספקטיבה על הקבוצה כי הלכנו על הדיון העקרוני אבל שנייה רגע קצת אם אפשר בפרטים מהקבוצות

יערה למברגר:  יש פה כמה נתונים רלוונטיים וצריך לזכור, הם עובדים גם חלקם לשני הצדדים

יערה למברגר:       האחד זה המספר, ההיקף של האנשים שמשרתים במילואים כרגע, היקף משמעותי וגדול גם יחסית לתקופות קודמות

יערה למברגר:  זה נתון משמעותי כי בסוף יש כאן אפקט מצטבר

יערה למברגר:       קבוצות נוספות שהוספנו, וזה בין היתר בגלל מאפיינים חריגים שקורים בתקופה הזו שזה החטופים והנעדרים, וגם בגלל הערות חשובות שעלו בשבוע שעבר בדיון על דחיית מועדים, למשל האשפוז בבית חולים, זה תיבה שלקחנו מהם, ממש

שמחה רוטמן:  אין לכם נפטר

יערה למברגר: אין נפטר, זה לא רלוונטי

שמחה רוטמן: לא, לקרוב

שמחה רוטמן:  לא הבנתי

שמחה רוטמן:  אם קרוב המשפחה של האדם נרצח בפעולות איבה, הוא לא היה נעדר הוא לא חטוף ולא שבוי אבל הוא קרוב ולקרובים זה רלוונטי

שמחה רוטמן:  אז האדם עצמו וצר לי על האמירה זה פחות יטריד אותו אם החשבון שלו מוגבל, אבל לקרובי המשפחה זה ודאי רלוונטי

יערה למברגר: אפשר להוסיף קרוב

שמחה רוטמן: אני אגיד לך מה אני מציע ויכול להיות שאתם צריכים להתייעץ על זה כי אני חושב שבסופו של דבר שאר התקנות הן טריוויאליות, די פשוטות

שמחה רוטמן:  זו השאלה הבסיסית שמונחת לנו פה על השולחן

יערה למברגר: יש גם את ההתייחסות לחברה, חברת מעטים

יערה למברגר:  פה החלטנו להיצמד לנוסח שעבר בשבוע שעבר בחוק לדחיית מועדים

יערה למברגר:       התלבטנו פה התלבטויות תאגידיות

יערה למברגר:  אנחנו רוצים לעשות משהו שיעבוד ובקלות

יערה למברגר:  אם הבנקים ושאר מוסדות צריכים לעבוד לפי חוק דחיית מועדים, להכיר את ההגדרות שם ולבדוק לאורן וחשבנו שזה יכול להקל בירוקרטית אם אנחנו ניעזר באותה הגדרה

שמחה רוטמן: שום דבר בחוק הזה לא מקל בירוקרטית, צר לי להגיד לך

שמחה רוטמן:       גם בסיוע כלכלי יש בעיית מינימום מקסימום

שמחה רוטמן:  הרצון לדייק את האדם שיקבל את ההטבה, ככל שזו הטבה או כל דבר דומה, הוא בעל חשבון נגישות לזכויות, שזה בעיה קשה תמיד

שמחה רוטמן:  אנחנו מכירים את זה בביטוח לאומי, אנחנו מכירים את זה באלף תחומים, כלומר אני רוצה לתת למי שבאמת מגיע

שמחה רוטמן:       מי שאיבד יד בתאונת עבודה 35% נכות זה הכי מדויק שיש והכי נכון

שמחה רוטמן:  אבל ה'ויה דולורוזה' שאני אעביר אותו כדי שהוא יוכל לקבל את זה יגרום לכך שהרבה לא יקבלו או יצטרכו להוציא הרבה כסף על הליכי ערר

שמחה רוטמן:       זו דוגמה מתחום הביטוח הלאומי, פה ובתקופה שאנחנו מדברים עליה היא פי אלף יותר נכונה

שמחה רוטמן:  חזרו עכשיו ארבע-חמישה אחוזים מהשיקים באזור הדרום, במספרים כמה זה יוצא? אלפים או עשרות אלפים?     

גדעון מאור שביט: זה יוצא כמה אלפים

שמחה רוטמן: כמה אלפים

שמחה רוטמן:  אותם אלפים שחזרו להם עכשיו השיקים, בזמן שהם יושבים בבית חולים ליד הקרוב הפצוע שהם יושבים אצלו במשמרות מסביב לשעון אז הם צריכים ללכת עכשיו לבנק להגיד לפקיד תביא לי עכשיו והוא יגיד רגע ואיך אני אדע עכשיו שהוא פצוע אז תביא לי אישור ואולי הוא פצוע ממשהו אחר אז תביא לי אישור מביטוח לאומי של נפגע פעולות איבה – כי ככה זה יעבוד, יערה, הרי אנחנו חיים במדינת  ישראל כולנו

יערה למברגר: רצינו להציע בעניין הזה הקלה על הבירוקרטיה ובדומה לחוק דחיית מועדים להציע פה שילוב של הצהרה, חשבנו שזה יקל

שמחה רוטמן: מאוד יקל, ואז ממילא הטרחת את האדם שוב, הצהרה? עם עורך דין? בלי עורך?     

יערה למברגר: הצהרה לא תצהיר, שוב השתמשתי במילה הצהרה בגלל זה

שמחה רוטמן: אני מבין ועדיין ממילא אותה רמה שבה את חוששת לתת לו את ההקלה או את ההטבה אז הוא ייתן את ההצהרה

שמחה רוטמן:  אותו אדם ישר שבכלל לא יודע שצריך הצהרה ייחסם לו החשבון, ועד שהוא יבין שאם הוא נותן הצהרה - - -     

יערה למברגר: בכל מקרה צריך בקשה

יערה למברגר:  עוד לא הגענו לחוק

יערה למברגר:  צריך בקשה לגבי אוכלוסיות כי לבנק למשל אין יכולת לקבל

שמחה רוטמן: לכן, מכל הסיבות שמנינו עכשיו – הן ההצהרה, הן הבקשה, הן הצורך להגדיר מיהו קרוב של נפגע פעולות איבה, מה זה קרוב, האם קרוב של משרת מילואים שכן תלוי בו או לא תלוי בו, כן צריך להיות שם או לא צריך להיות שם, האם מישהו שהמען הרשום שלו או המען להמצאת דברי דואר שלו הוא לא שם אבל הוא עבר לעוטף עזה לפני שבוע וחצי, לפני המאורעות ולא הספיק להעביר את המען, או שהוא העביר את המען למקום אחר כי הוא הולך להצביע בבחירות – למה?     אני מציע, לגבי התקופה מ-7

שמחה רוטמן: 10

שמחה רוטמן: 2023 עד עוד 5 ימים דהיינו עד סוף אוקטובר – גורף, כל הארץ, לא נספר

שמחה רוטמן:  גורף, אוטומט

שמחה רוטמן:  לא בירוקרטיה, לא לגשת, לא לעשות שום דבר, לא להביא מסמכים, לא הצהרות – מחילה אוטומטית על מה שקרה מ-7 באוקטובר עד סוף אוקטובר

שמחה רוטמן:  אתם רוצים, מ-1 באוקטובר עד מתי שרשמתם, עד 20 בנובמבר

שמחה רוטמן:  או שתעשו את זה כבר חודש

שמחה רוטמן:  אני לא אריב איתכם - - - אם לא צריך אז לא צריך אין סיבה, אתם רוצים לעשות את זה לגבי אוכלוסיות מסוימות? הייתי עושה לפחות בן זוג של משרת מילואים, גם אם לא רוצים כל קרוב, לפחות בן זוג לתקופה הזאת

שמחה רוטמן:       אני לא אוהב את זה

שמחה רוטמן:  אני חושב שעדיף שתגיעו בסוף נובמבר עם הערכה יותר מדויקת עם נתונים ותעשו רטרו בגלל ה'צופה פני עתיד'

שמחה רוטמן:  אני מבין את השיקולים האחרים, את הפקת לקחי העבר, על זה אני לא אתווכח איתכם

שמחה רוטמן:       אבל אני לא מוכן בשום פנים ואופן שאדם, שיושב במתח בבית ומחכה לדעת מה קורה עם בן משפחתו, יצטרך לתת הצהרה ואפילו לא להרים טלפון ולא להסביר ולא למה הוא כן ולא למה הוא לא ולא שיסביר אם זה כתוצאה מפעולות האיבה

שמחה רוטמן:  אפילו מישהו שנסע בדרך ונפגע בתאונה כשהוא שמע על המאורעות

יערה למברגר: אולי נגיד מי לא צריך לפנות גם, כי אנחנו מציגים את זה בחלקים אבל 1 ו-2 בעצם מי שהמען שלו - אם זה יחיד או חברה – הוא ביישובים האלה ומי שהוא נעדר, חטוף או שבוי – לא צריך לפנות בכל מקרה

יערה למברגר:  מבחינתנו צריך להגיש בקשה, הבקשה הייתה רק לגבי האוכלוסיות האחרות

יערה למברגר:  אני רק אומרת עובדתית מה אפשר גם לעשות

שמחה רוטמן: אז זו הצעתי

שמחה רוטמן:  תצאו, תחשבו, תתייעצו

שמחה רוטמן:       הצעתי מ- 7 באוקטובר עד 1 בנובמבר, לא כולל לצורך העניין כי ראשון בחודש זה תאריך in spike בשיקים

יערה למברגר: מ-07

יערה למברגר: 10

יערה למברגר: 2023 עד 31

יערה למברגר: 10

יערה למברגר: 2023?     

שמחה רוטמן: בדיוק

שמחה רוטמן:  גורף

שמחה רוטמן:  מחילה גורפת בכל מדינת ישראל, כי כולה אזור מיוחד בעורף עכשיו

שמחה רוטמן:  מחילה גורפת על הספירות

שמחה רוטמן:       זה גם יחסוך בירוקרטיה לבנקים ובעיקר הכי חושב בהקשר הזה לקרובי המשפחה

שמחה רוטמן:  אני מוכן ש-1,000 שיקים לא ייספרו ולא שקרוב משפחה אחד של חטוף יצטרך להרים טלפון, לא הצהרה, טלפון שלא יצטרך להרים

שמחה רוטמן:       שהוא יידע שהדבר הזה קרה לו אוטומטית, שווה לי

שמחה רוטמן:  בוודאי שאנחנו עוסקים בעיקר ברטרו פלוס ארבעה ימים לעתיד, שזה לא משמעותי

שמחה רוטמן:  אתם רוצים מ-1 בנובמבר עד 20 בנובמבר? לצמצם את זה לקבוצת אוכלוסייה?      אפשר יהיה להתחיל להתכנס לזה, יכול להיות שתחשבו אחרת

שמחה רוטמן:  אני חושב שהמען, איך אנחנו יודעים מה זה, מען ההמצאה כמה יישובים נכללים בדבר הזה? זה לפי קילומטרים?     

יערה למברגר:  זה יישובים לפי חוק דחיית מועדים אנחנו מפנים לתוספת שם

שמחה רוטמן: זה לא ממש רלוונטי כי חוק דחיית מועדים, מה זה, שבעה קילומטרים?     

יערה למברגר: זה לא עניין של קילומטרים זה יישוב שפונה

שמחה רוטמן:  אז זה לא באמת רלוונטי כי מי שפונה וולונטרית, ואגב יש אוכלוסייה שלמה שאנחנו לא יודעים לספור בכלל, שזה המתנדבים

שמחה רוטמן:  ומהרבה בחינות הם זכאים לאותה התייחסות ואנחנו לא סופרים אותם וזה עוד סיבה שדוחפת אותי להקלה הגורפת כי אין הבדל לדעתי בין בבסיס בשורה, בין מתנדב זק"א ששלושה שבועות לא ראה את הבית ולא גויס לכלום, אבל הוא עובד אותו דבר ומפנה חללים, לבין איש הרבנות הצבאית שחויל בצו 8

שמחה רוטמן:  בהיגיון שלי

שמחה רוטמן:  אפשר לרדת עד אין קץ ולשאול מה עם אלה ומה עם אלה וקרובי משפחה וכאלו, אפשר ללכת לשם

שמחה רוטמן:       בטח שעד ה-31 באוקטובר אני לא מוכן להיכנס לשם

שמחה רוטמן:  מראשון בנובמבר עד 20 בנובמבר אני מוכן להיכנס לרזולוציות האלו ונעשה, אני מציע, וגם מאחר שאנחנו נמצאים בעולם מאוד דינמי ומחר בבוקר יפנו עוד יישובים או שאנשים שיתפנו עצמאית, אני לא רוצה שאדם יחשוש מלהתפנות ולעזוב את העסק שלו לכמה ימים שמא יחזרו לו כמה שיקים

שמחה רוטמן:  גם אם הוא נמצא לא ביישוב שפונה אלא ביישוב שסמוך ליישוב שפונה

שמחה רוטמן:  יש הרבה מאוד שהתפנו וולונטרית ואני לא משלם להם על הפינוי הם הלכו לקרובי משפחה שלהם במקום אחר, אבל מבחינת הפגיעה התזרימית שלהם הם נפגעים באותה מידה

שמחה רוטמן:  וגם מי שיש לו מכולת או סופרמרקט בשדרות, או ביישוב סמוך לה והוא בעל עסק שם, גם השיקים שלו יחזרו

שמחה רוטמן:  המעגלים פה מצומצמים מדי

שמחה רוטמן:       אני הייתי נוטה ללכת לקווים יותר רחבים מאשר רק אלה שפונו אבל מאחר שאם תיאמר פה אמירה לפרוטוקול, אנחנו יודעים מה קורה עד 31 באוקטובר ויודעים מה קורה מראשון בנובמבר עד 20 בנובמבר ובהחלט יכול להיות שאתם תחזרו בסוף בנובמבר עם עוד הקלה רטרו בהתאם לנתונים שתביאו אז כי אתם בכל מקרה תצטרכו לחזור להערכות מועדים אחרות - אז אני יכול לחיות עם זה

שמחה רוטמן:  ואני לא אריב איתכם יותר מדי מלבד הנושא של בן הזוג של משרת מילואים

שמחה רוטמן:  על זה אני לא אוותר

שמחה רוטמן:       אתם רוצים שנעשה הפסקה לטובת התייעצויות?     

ניצן רוזנברג: שנייה לפני, אולי כן תסבירי את כל הסוגים של ההקלות שזה נותן כי לא דיברת על סעיף 3(א1) לא על סעיף 2(א1), אז אולי כן תסבירי? כי זה לא רק הגבלה של חשבונות ושיקים וכולי

יערה למברגר: אז אולי ליאת תסביר ואני אצא בינתיים לברר

שמחה רוטמן: רגע, מה?     

ניצן רוזנברג: תשמע את מה שהיא אומרת על כל ההגבלות כי אנחנו דיברנו רק על ההגבלה שיש בתקנה 1 ובתקנה 2 שזה אומר ששיק שחזר אתה לא תספור ואם כבר ניתנה הגבלה, אתה תבטל אותה

ניצן רוזנברג:  ויש עוד שתי תקנות, שתי הגבלות

שמחה רוטמן: שזה הגריעה של השיקים?     

ליאת לנדאו: הגריעה של השיקים זה למעשה בתקנה 1 מדבר על כך שהשיקים לא ייספרו בכלל, מראש

שמחה רוטמן: נכון אז מה זה 3(א1)ב(1) לחוק?     

ליאת לנדאו: זה מדבר על מצב שכשאדם רוצה להצטרף לחשבון מסוים אז צריך להודיע לו האם בחשבון הזה סורבו שיקים

ליאת לנדאו:  לצורך התהליך הזה לא יודיעו

ליאת לנדאו:  אותו דבר לגבי סעיף 4 מדבר על מצב שכשמגיעים למספר מסוים של שיקים שולחים לבעל החשבון התראה שעוד מעט הוא ייכנס להגבלה גם התראה כזו לא תישלח

שמחה רוטמן: אז זה על התראה, על הגבלה

ניצן רוזנברג: אבל תחשוב שיש לך אדם שבא להצטרף לחשבון אחר ואתה לא מיידע אותו שהיו שיקים שחזרו כי אתה לא סופר אותם במניין

ליאת לנדאו: למעשה זה מבטל מעיקר את הפעולה

ליאת לנדאו:  השיק הזה לצורך העניין מעולם לא סורב

שמחה רוטמן: בסדר יש פה היגיון אחד שיש לו הרבה מאוד השלכות, כולן מובנות מתוך רציונל של הגדרת אמינות השיקים ויידוע הלקוח

שמחה רוטמן:       היה אפשר באיזה עולם אידיאלי לבוא ולהגיד, תספרו אותם לא בספירה רגילה אלא באיזו ספירה מיוחדת של שיקים שבוטלו במצב מיוחד בעורף, וכשנודע לאדם שסורב, תודיעו לו על אותם שיקים

שמחה רוטמן:  אני חושב שזו דלתא לא מספיקה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאפשר לשאול את הבנק אם הם מסוגלים לספור אותם למחצה

ליאת לנדאו: יש ספירה מסוימת שהיא לצורך חוק נתוני אשראי ושם באמת יש סימון מיוחד

שמחה רוטמן: אגב מה קורה באמת עם חוק נתוני אשראי?     

ליאת לנדאו: הם נספרים בסימון מיוחד

שמחה רוטמן: הם לא יפגעו לאדם בדירוג אשראי? יש פה בנקים שיכולים להסביר לי את זה או המפקח?     

יוסי פלד: יוסי עדס מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים

יוסי פלד:  פורסמה הנחיה שזה לא ייכנס לדירוג, זה יפורסם תחת סימון מיוחד, כמו שליאת ציינה

יוסי פלד: י 

שמחה רוטמן: כל השיקים?     

יוסי פלד: גם בקורונה היה מודל דומה, לא למחוק את הנתונים כי זה יפגע באמינות של המאגר לנתוני אשראי וזה מאבד את כל התכלית של המאגר, אבל זה לא ייכנס לדירוג

שמחה רוטמן: טוב בסדר גמור

שמחה רוטמן:  נצא להפסקה ותודיעו לי לאן הולכים

שמחה רוטמן:  אנחנו יוצאים להפסקה

שמחה רוטמן:  נשוב ונתכנס החל משעה 10:45

שמחה רוטמן: טוב שבנו מההפסקה ומההתייעצות ואני שמח לומר שיש בשורות, בעיניי טובות

שמחה רוטמן:       אתם רוצים להודיע? אתם רוצים שאני אתייחס?     

יערה למברגר: אני אתייחס

יערה למברגר:       בהתאם להצעה של היושב-ראש בחנו את הדברים ואנחנו מציעים ליצור פה שתי תקופות

יערה למברגר:  תקופה ראשונה שתהיה במהלך חודש אוקטובר 07

יערה למברגר: 10

יערה למברגר: 2023 זה מועד ההתחלה, ועד סוף חודש אוקטובר

יערה למברגר:  בעצם התחולה תהיה לכל האוכלוסייה באופן גורף וכיוון שכך זה גם יהיה באופן אוטומטי וזה לא נדרש לבקשה כי אין גם צורך בפילוח ובדיקה מי האוכלוסייה הזכאית

יערה למברגר:       ואז תהיה תקופה שנייה, שתהיה במהלך חודש נובמבר מתחילת חודש נובמבר ועד סופו

יערה למברגר:  זה בעצם גם מאריך קצת לעומת התקופה הראשונית שהייתה עד 20 בנובמבר

יערה למברגר:  וזה יחול לגבי האוכלוסיות שמוצעות פה כאשר בהתאם להצעות של יושב הראש אנחנו נוסיף גם את בן זוגו של משרת במילואים, שזה פסקה 3

יערה למברגר:  ונוסיף בפסקה 5 גם 'קרוב של נפטר' שזה כתוצאה מפעולת איבה, שזה בהשוואה להגדרה

יערה למברגר: -     

ניצן רוזנברג: איך זה? מה היא אמרה?     

יערה למברגר: קרובו של נפטר

יערה למברגר:  "קרובו של נפטר ומי שנפטר כתוצאה מפעולת איבה"

יערה למברגר:  וזאת תהיה קבוצת האוכלוסיות שעליהן יחול ההסדר בחודש נובמבר

יערה למברגר:       בפסקאות 5-3, כיוון שמדובר על אוכלוסיות, שלגבי חלקן אין את המידע בפני הבנק והוא גם לא יכול לקבל אותו באופן גורף, אז זה יהיה מותנה, לגבי הפסקאות הללו, בבקשה של האדם

יערה למברגר:  ואנחנו נרצה שיהיה כתוב שהבקשה הזו תהיה מלווה בהצהרה של אותו אדם כי הוא עומד באחד התנאים לפי פסקאות 1-5 להגדרה

חן פליישר: 2

יערה למברגר: 2? לא, הבנקים אמרו שגם - - -     

שמחה רוטמן: שנייה, 1 הוא אוטומטי כי זה תושבים לפי מען 2 הבנתי שזה הועבר בצורה מרוכזת על החטופים והנעדרים עצמם - - - איגוד הבנקים יכול להתייחס?     

יערה למברגר: אני הבנתי מהם שיש להם את המידע הזה מסומן

יערה למברגר:  אולי עוד מעט הם יוכלו להתייחס

ניצן רוזנברג: גם את המען הרשום יש? כי יש מען רשום ומען להמצאת דואר שרשום ברישומי הבנק

ניצן רוזנברג:  את שני החלקים של 1 יש לכם?     

שמחה רוטמן: לבנק יש מען רשום או מען להמצאת דואר? את שניהם יש לו

שמחה רוטמן:  יש לו רובריקה של שניהם, הוא מסתכל על תעודת הזהות ורושם על פי מה שרשום שם וחוץ מזה הוא רושם מען להמצאת דואר

יערה למברגר: הם אמרו שאת 1 ו-2 הם יודעים להחיל אוטומטית

שמחה רוטמן: הם יודעים להחיל אוטומטית

יערה למברגר: הם יודעים להחיל אוטומטית וביקשתי שהם יעלו - - -      

שמחה רוטמן: בסדר גמור

יערה למברגר: לגבי 3 עד 5 הם - - -      

שמחה רוטמן: 3 הם צריכים לקבל, 3 זה 'שירת בשירות מילואים', ובן זוגו או שאת בן זוגו אנחנו רושמים ב5? סתם מבחינה ניסוחית?     

יערה למברגר: לא את בן זוגו נכניס ב-3

יערה למברגר:  לא משנה

פלורינה הלמן: איגוד הבנקים רוצה להתייחס

שמחה רוטמן: בסדר עוד רגע נסיים איתם ונתייחס

שמחה רוטמן:  "אושפז בביח לתק של 7 ימים לפחות שנגרמה לו - - -כתוצאה מפעולת איבה וקרובו של כל אחד מהמנויים בפסקאות 2 או 4 וכן קרובו של מי שנפטר כתוצאה מפגיעת איבה כהגדרתה בחוק התגמולים לנפגעי פעולת איבה"

שמחה רוטמן:  במהלך התקופה

גדעון מאור שביט: זהו השאלה מתי

שמחה רוטמן: כן, במהלך התקופה

שמחה רוטמן:  לא כל מי שנפטר מפעולות איבה בעבר

שמחה רוטמן:  מדובר על מי שנפטר במהלך התקופה

שמחה רוטמן:  כן, כתוצאה מהמצב שאנחנו מדברים עליו אנחנולא מסתכלים היסטורית

שמחה רוטמן:  ויש לנו " תקנה זו תחול גם על שיק שסורב שנמשך על חשבון חברה שיש לה 5 בעלי מניות או יותר - - - -1 עד 4? לא 1 עד 5? למה זה אחד עד ארבע?     

יערה למברגר: החברה?     

שמחה רוטמן: כן

יערה למברגר:   זה גם ברציונל אנחנו נרצה להשאיר את זה מצומצם כי החברה זה הרחבה נוספת

יערה למברגר:  אם אנחנו מסתכלים על מעגלים וריחוק וזיקה אז חברה זה הרחבה נוספת זה סוג של הרמת מסך שמוצעת פה

יערה למברגר:  זה חברת מעטים אז זה נועד לסיטואציה מה שרצינו לתפוס זה סיטואציה שווה

יערה למברגר:  החברה והאדם חד הם

יערה למברגר:  אני לא אגיד שזה קריטי

שמחה רוטמן: מבין, אבל הבנאדם שהבן שלו חטוף עכשיו זה הבן אדם שעליו אנחנו רוצים להגן

שמחה רוטמן:  הבן אדם שהבן שלו עכשיו חטוף והוא בעל מניות בחברה

יערה למברגר: זה לא משהו ייהרג ובל יעבור, פשוט ברציונל

שמחה רוטמן: בואו נעשה את זה 1 עד 5, הרציונל פשוט וברור אבל שוב אנחנו יכולים לנסות לנסח את זה יותר דק אבל זה לדעתי נכון

שמחה רוטמן:  אז איפה כתוב שזה על בסיס הצהרה, זה בתקנות?      

יערה למברגר: לא, אנחנו נוסיף שאדם שיגיש בקשה, הוא או מי מטעמו, יצהיר בפני הבנק על זכאותו אנחנו נוסיף סעיף בעניין

שמחה רוטמן: השאלה שלי האם ההצהרה כשאת כותבת אותה בתקנה היא תוספת בירוקרטית או לא? אני אסביר

שמחה רוטמן:       אני עכשיו מרים טלפון  לסניף בנק שעובד איתי ומכיר אותי ואומר לו 'אני במילואים', אומר לי, 'תודה רשמתי'

שמחה רוטמן:  לא הצהרה ולא נעליים

שמחה רוטמן:  הוכח להנחת דעתו לא מבקש ממני שום דבר - - - שנייה

שמחה רוטמן:       הסיבה היחידה שאני קובע דבר כזה בתקנות זה כדי להגיד לבנקים, 'אתם לא צריכים לברר עובדות'

שמחה רוטמן:  הם יראו במי שנתן הצהרה לפיה מתקיימים זה וזה הבנק יראה זה וזה, אלא אם כן

שמחה רוטמן: הפוך אני לא רוצה לחייב כל אדם לתת הצהרה

שמחה רוטמן:  במערכת היחסי האמון ביני לבין הבנקאי שלי אני אגיד לו 'אני בצו 8', הוא יסמן את זה אצלו ברובריקה וזהו

שמחה רוטמן:  אני לא צריך לשלוח פקס ולא כלום

יערה למברגר: אז אפשר להגיד 'הצהיר אדם', זה גם ניסוח מחוק דחיית מועדים, "הצהיר אדם או מי מטעמו על אותו זכאי כאמור, חזקה היא כי הוא זכאי כל עוד לא הוכח אחרת"

יערה למברגר:  זה סעיף בחוק דחיית מועדים אני מקריאה

ניצן רוזנברג: איזה סעיף בחוק דחיית מועדים?     

יערה למברגר: אני לא יודעת,      

ניצן רוזנברג: 4?     

יערה למברגר: לא זה לא ב-4, זה ב-2

יערה למברגר:  לא הגיוני שזה ב-4, את עושה לי מבחן זיכרון עכשיו?     

שמחה רוטמן: "הצהיר אדם או מי מטעמו על היותו זכאי לדחיית מועד, חזקה היא כי הוא זכאי כאמור כל עוד לא הוכח אחרת"

יערה למברגר: אני חושבת שזה רציונל דומה לחוק דחיית מועדים

שמחה רוטמן: 'הצהיר אדם או מי מטעמו כי מתקיימים בו הוראות תקנה זו וזו כי הוא אחד מהמנויים בסעיפים זה וזה - - - חזקה כי הוא כך וכך כל עוד לא הוכח אחרת

שמחה רוטמן:  יראה הבנק את ההצהרה כנכונה כל עוד לא הוכח אחרת'

ניצן רוזנברג: איך אתם מעדיפים?     

יערה למברגר: אני מעדיפה כמו הנוסח של חוק דחיית מועדים

ניצן רוזנברג: 'חזקה היא כי הוא זכאי כאמור כל עוד לא הוכח אחרת'?     

יערה למברגר: כן

שמחה רוטמן: אם זה הנוסח זה הנוסח, רק חשוב לי שתחדדו בהוראות הנוהל לבנקים

שמחה רוטמן:  אני מתאר לעצמי שאתם תוציאו - - - שההצהרה היא לא חובה, הבנק לא מחייב שיצהירו

שמחה רוטמן:  אלא שהבנק צריך להשתכנע ואם הוא לא משתכנע שיבקש הצהרה

חן פליישר: אנחנו לא רואים צורך להוציא על זה נוהל, מה שנאמר פה בוועדה

שמחה רוטמן: תיכף אני אגיד לך למה עוד אתם צריכים להוציא נוהל

חן פליישר: אני יודעת, על הדבר השני אני מבינה

חן פליישר:  סוג של הפעלת הסמכויות שלנו - - - אם החוק אומר את זה במפורש וזה נאמר במפורש

ניצן רוזנברג: אז מה זה הדבר השני שעליו כן מתקנים את הנוהל?     

שמחה רוטמן: הדבר השני, עיקר הצורך לתיקון התקנה כולל החלוקה זה מפני שאנחנו כן מניחים שניפגש שוב להערכות נוספות או לכללים נוספים

שמחה רוטמן:  כי אחת הסיבות העיקריות שבגללן התעקשתי לעשות את זה גורף בתקופה הראשונה ולא על בסיס הצהרה או פנייה, זה כדי לוודא מיצוי זכויות ולוודא שאנחנו לא יוצרים פה פער שאדם שלא מודע לזכויותיו או ליכולותיו, מוחתם גיליון האשראי שלו והוא פשוט לא יודע לפנות

שמחה רוטמן:       ולכן מה שינחה, לפחות אותי, לגבי ההמשך יהיה המידע שיגיע מהבנקים

שמחה רוטמן:  אני מצפה שהבנקים ידווחו לכם, 1

שמחה רוטמן:  בכלל על מיצוי הזכויות בחודשים אוקטובר ונובמבר - לכמה חשבונות נשלחה התראה והתבטלה עכשיו כתוצאה מחודש אוקטובר, כמה חשבונות נשלחה הודעת הגבלה או הגבלה חמורה ובגלל תקנות היא בוטלה

שמחה רוטמן:  ומן הסתם הם יעבירו לכם את זה גם בפילוח גיאוגרפי כמו הנתונים הקודמים שבידיכם, וככה נוכל לדעת, יהיה לנו רפרנס לפי איפה זה קורה

שמחה רוטמן:  וגם 2

שמחה רוטמן:  על חודש נובמבר בפרט, כמה ביטולים בוטלו בעקבות הצהרה לפי הרובריקות השונות

שמחה רוטמן:  כלומר הבנקים יגידו 'חזרו לנו 30,000 שיקים מתוכם על 10,000 שיקים אנחנו עצמנו ביטלנו כי ידענו שהוא תושב דרום לפי אופציה ראשונה ולא נדרשה הצהרה, כמה ידענו שהוא חטוף אז לא נדרשה הצהרה, וכמה מהם באו אלינו אחר כך ואמרו לנו שהוא במילואים' וכדומה לפי הכללים

שמחה רוטמן:  ואז כאשר נבוא להעריך נוכל להגיד אם יש או אין מיצוי זכויות, לפחות בגרוסו מודו יהיו לנו נתונים

גדעון מאור שביט: בנוגע להצהרה אני חושב שזה יהיה מוקדם מידי אם נדון עוד פעם בנובמבר כי אם יהיה מצב שמצריך את ההארכה של התקנות אני מניח שיהיו אנשים שיתעסקו עם זה רק אחרי

שמחה רוטמן: ברור שמיצוי הזכויות לא יהיה זה, אבל בעיניי זה גם שיקול

שמחה רוטמן:  אני פחות דואג מהשיק החמישי ומהשיק העשירי

שמחה רוטמן:  אדם שקיבל התראה, הוא כבר יעשה משהו כדי לטפל בזה

שמחה רוטמן:  אדם עם חשבון מוגבל, יטפל בזה

שמחה רוטמן:  אני מודאג מהשיק הראשון, השני, השלישי והרביעי כי הם יכניסו את האדם למצב של דירוג נמוך יותר, יפגעו לו בדירוג אשראי וכדומה

שמחה רוטמן:  בדירוג אשראי אנחנו לא מטפלים כי אמרתם שזה כבר מטופל בהוראת נוהל אז לא צריך כמובן כדאי לנסות

שמחה רוטמן:  יהיה צריך להתאים את נושא דירוג האשראי

שמחה רוטמן:  נכון?      

גדעון מאור שביט: אנחנו מתואמים איתם אבל להם יש את הכלים שלהם

שמחה רוטמן: אני יודע

שמחה רוטמן:  אבל אם שיק לא נספר לטובת שיק ללא כיסוי אז הוא צריך להיספר בצורה דומה גם לנתוני אשראי

שמחה רוטמן:  אם עכשיו הגדלנו את התקופה ל-30 הם יצטרכו להתאים

גדעון מאור שביט: יש שני חיוויים שמאגר נתוני אשראי מסוגל לתת לצרכני הדירוג

גדעון מאור שביט:  אחד מהם שמו 'חיווי' וזה הנפוץ יותר בצורה משמעותית והוא כולל בתוכו חמישה פרמטרים המעידים כל אחד מהם כאשר דולק באדום, על אי-יכולת פירעון מובהק

גדעון מאור שביט:  האחד מהם, על חמישה שיקים, זה התראה, שני הוא הגבלה ויש עוד שלושה -  חדלות פירעון וכולי

גדעון מאור שביט:       אז הדברים האלה זה כן משפיע כשאתה לא מסווג שיק ככזה שעלול להטיל הגבלה אז אתה גם לא מסווג אותו ככזה שמצריך התראה

גדעון מאור שביט:       לעומת זאת חוק נתוני אשראי כן מחייב את הבנקים על כל שיק ללא כיסוי והשיק הזה לא היה לו כיסוי למאגר

גדעון מאור שביט:  זה  לא התראה

שמחה רוטמן:    נכון אבל במאגר הוא מסומן, זה לא התראה אבל הוא מסומן במאגר בצורה של שיקים מיוחדים כאלו

שמחה רוטמן:  הוא לא ישפיע על הדירוג

גדעון מאור שביט: הוא כן ישפיע על הדירוג

שמחה רוטמן: הוא כן?     

יערה למברגר: לא, זה לא כן ולא לא

יערה למברגר:  שתי התשובות לא נכונות

יערה למברגר:  הוא כן יכול להשפיע אבל הסימון יראה את התקופה, אולי אפשר ששירלי תתייחס מבנק ישראל?     

שמחה רוטמן: טוב בסדר אבל אנחנו באותו עמוד סגרנו את הסוגיות?     

גדעון מאור שביט: השיק  הזה יהיה בתקופה שהיא עצמה מסומנת, הפעילות בה

שמחה רוטמן: כן מובן

שמחה רוטמן:  יש לנו עוד משהו שאנחנו צריכים?     

ניצן רוזנברג: כן יש את העניין עם התקופה להבהיר

שמחה רוטמן: כן אז ברור ואני מסביר גם לפרוטוקול

שמחה רוטמן:  התקופה שעליה מדובר

שמחה רוטמן:  מישהו שהיה מאושפז במשך שבעה ימים זו התקופה הכוללת, כלומר גם אדם שהיה מאושפז באוקטובר יהיה זכאי להטבה בנובמבר, גם אדם שהיה במילואים באוקטובר יהיה זכאי

יערה למברגר: אז בפסקאות אחד עד חמש אנחנו אומרים 'במהלך התקופה' פה זה יפנה לתקופה של החודשיים?     

שמחה רוטמן: עם הניסוח תתמודדו, אבל שיהיה ברור הכוונה

דובר:   אתם רוצים שאני אקריא בינתיים?     

שמחה רוטמן: עוד שנייה יש לנו אנשים בזום שמבקשים לעלות? סליחה, יערה לפני?     

יערה למברגר: אמרתי שמבחינת ניסוח נצטרך לנסח את זה עם הנסחית במשרד המשפטים

יערה למברגר:  העקרונות ברורים וכתבנו אבל לא נראה לי שיש לנו ניסוח סופי

ניצן רוזנברג: אנחנו אמורים להקריא משהו אפילו טנטטיבי כדי שכן יהיה משהו שהוועדה מצביעה עליו

שמחה רוטמן: בסדר נקריא טנטטיבי עכשיו

ניצן רוזנברג: לפי מה שאנחנו נקריא עכשיו הוועדה צריכה להצביע על איזשהו נוסח וכמובן שזה כפוף לתיקוני נוסח שאפשר לעשות אחר כך מבחינת נסחות

יערה למברגר: אפשר לעשות בשתי דרכים עם התקופה

ניצן רוזנברג: ככל שזה תיקוני נוסח אין בעיה לעשות אחר כך אבל עדיין אנחנו צריכים להקריא משהו שמצביעים עליו

שמחה רוטמן: כן, נתנאל היימן? לא שומעים אותך, התאחדות התעשיינים בישראל

נתנאל היימן: עכשיו טוב?     

שמחה רוטמן: כן

נתנאל היימן: קודם כל תודה אדוני, תודה על הדיון ועל זה שהוא נברא כל כך מהר

נתנאל היימן:       אני רק רוצה לבקש קצת הבהרות בגלל שחלק מהשינויים נעשו בהפסקה ואנחנו לא רואים נוסח כתוב

נתנאל היימן:  אם אפשר להבין מבחינת העסקים איפה זה חל בשיקים שהעסקים נותנים בתקופה של אוקטובר ויותר חשוב מזה בגלל שבאוקטובר אנחנו כולנו מבינים שהמצב יותר נרחב, איפה זה חל בנובמבר? מבחינת שיקים שעסקים נותנים לעסקים, כי מבחינתנו המשמעויות הן ברגע שעסק מקבל שיק שחזר אז לפעמים זה יכול ליצור השלכות רוחב כלומר גם העסק השני, זה  שצריך לקבל את השיק, יכול להפוך לבעיה תזרימית

נתנאל היימן:  אם אפשר להבהיר את הנושא הזה

שמחה רוטמן: לגבי אוקטובר האמירה הייתה ברורה ויתקנו אותי פה המומחים אם אני טועה שכל השיקים לא ישפיע על החבות לבעל העסק

שמחה רוטמן:  בעל העסק עדיין צריך לשלם את החוב או לקבל את הכסף

שמחה רוטמן:  החוק לא משנה זכויות מהותיות של איש מהתקנה פה של איש מבעלי העסקים

שמחה רוטמן:  אם בעל עסק נותן שיק באוקטובר, בנובמבר או בכל חודש אחר וזה משקף עסקה - הוא צריך לשלם את העסקה

שמחה רוטמן:  במידה שמסיבות תזרימיות כאלו ואחרות השיק שלו חזר, ההשלכה היחידה היא השאלה אם החשבון שלו יהפוך לחשבון מוגבל, האם ייפגע דירוג האשראי שלו וכדומה

שמחה רוטמן:  אלו ההשלכות שהתקנות האלה באות ופותרות

שמחה רוטמן:  הן כמובן לא פותרות איש מלשלם חוב שהוא חב

שמחה רוטמן:       זה עניין אחד

שמחה רוטמן:  אז התיקון שאנחנו מדברים עליו עכשיו באוקטובר הוא גורף

שמחה רוטמן:  כל שיק שחזר או שיחזור במהלך חודש אוקטובר במערכת הבנקאית הישראלית לא ייספר לטובת למניין השיקים, בגלל המצב ובגלל שאנחנו לא רוצים לרדת לרזולוציה

שמחה רוטמן:       בחודש נובמבר מה שיהיה זה שהרשימה הסגורה של האנשים שפה, שהיא די גדולה בפני עצמה אבל היא עדיין רשימה סגורה - מי שהמען שלו ביישובים המדוברים, מי שנעדר, שבוי, חטוף ובני משפחתם, מי שבמילואים ובני הזוג, מי שאושפז ובני המשפחה וכמובן, קרובי משפחה של נפטרים כתוצאה מפעולות האיבה - השיקים שלהם לא יימנו במניין, ובלבד שיגישו בקשה

נתנאל היימן: יש לי אזעקה, אבל ליאור פה, ליאור פה איתנו

שמחה רוטמן: בסדר אז נעבור לליאור? בסדר גמור

שמחה רוטמן:  ליאור לוי התאחדות התעשיינים?     

פלורינה הלמן: הוא יצא

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  נקודה נוספת שביקשתי התייחסות בהוראות נוהל, מעבר לאיסוף הנתונים שדיברנו עליהם, בנק ישראל? מעבר לאיסוף הנתונים, מאחר שנשלחת הודעה כאשר שיק חוזר נשלחת בסמס בטלפון בכל דרך שהיא, נא ליידע ולהוסיף את זה לנהלים של כל הבנקים שכשמודיעים עכשיו במהלך התקופה של נובמבר, לכאורה גם באוקטובר אבל באוקטובר זה בלי בקשה פשוט יגידו 'סורב ולא ישפיע על הדירוג שלך כי', אבל מה שחשוב זה שבחודש נובמבר ישלחו לאנשים 'השיק שלך סורב ככל שלא תפנה', או משהו, את הניסוח צריך לנסח

שמחה רוטמן:       אבל שזה יהיה ברור לאנשים כשהם מקבלים את ההודעה על הסירוב, שאם הם באוכלוסיות הזכאיות הם יכולים לפנות ולבקש שזה לא ייספר

שמחה רוטמן:  כדי להגביר את מיצוי הזכויות בנושא  הזה בנק ישראל המפקח על הבנקים תאשרו ששמעתם ותעשו, תודה

שמחה רוטמן:  טוב

ניצן רוזנברג: עוד משהו קטן, כשאני מסתכלת על הנוסח שכתבנו של 'אדם או מי מטעמו' אתם רוצים שההצהרה תהיה רק על מה שכתוב בפסקאות 3 עד 5?     

יערה למברגר: כן

ניצן רוזנברג: נגיד אם יש לי את הנושא של החברה, ההצהרה הזאת היא גם לנושא השליטה בחברה שזה בכלל בפסקה?     

יערה למברגר: גם על 1 בעצם

ניצן רוזנברג: גם, אז אנחנו צריכים בנפרד להגיד שזה גם על הדבר הזה

יערה למברגר: את צודקת, אני הקראתי את זה פה אבל יש לנו נוסח יותר מפורט

יערה למברגר:  כן

יערה למברגר:  אני הנחתי שאנחנו ננסח אני מכירה את זה ככה מוועדות אחרות

שמחה רוטמן: ועדת חוקה היא ועדה אימפריאליסטית ולא מהיום

שמחה רוטמן:  טוב אז כן נעשה איזושהי הקראה וכך גם נוודא שאנחנו לא טועים ולא שוכחים

שמחה רוטמן:  פשוט הייתה לנו עכשיו בגלל מצב החירום הייתה סיטואציה שהקריאו-הקריאו ואז הגיעו מהנסחות של המשרד, לא משרד המשפטים, עם תקלות מכאן ועד להודעה חדשה

שמחה רוטמן:  כי לא היה ברור מהפרוטוקול מה עושים ומה רוצים

שמחה רוטמן:  אומנם, היו יותר אנשים בדיון, כשיש אחד זה קצת יותר קל, אבל עדיין

שמחה רוטמן:  כשמנסים לאגד פה רצון קולקטיבי של כמה אנשים זה יותר קשה

שמחה רוטמן:  כן

ניצן רוזנברג: טיוטת תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק), התשפ"ד-2023                 

ניצן רוזנברג: אני מציעה לפצל את זה ל-(א) ו-(ב) כשתקנה 1 (א) תדבר על התקופה הראשונה ותקנה ב תדבר על התקופה השנייה

יערה למברגר: כן

ניצן רוזנברג: אז זה מה שאני מקריאה עכשיו

ניצן רוזנברג: או אולי תנסחו את זה קצת אחרת

שמחה רוטמן: "להלן התקופה הראשונה"

ניצן רוזנברג: ואז פה "להלן התקופה השנייה"

שמחה רוטמן: להלן התקופה השנייה

שמחה רוטמן:  אגב, סתם מבחינה ניסוחית, הייתי עושה 'להיגרע אותו שיק ממניין השיקים לעניין הסעיפים 2(א) לחוק, 3(א)1(ב) לחוק', להפנות לסעיפים

שמחה רוטמן:  במקום תקנה ג, ד, ה תקנה אחת מדברת כללית

שמחה רוטמן:  וזה גם תקנה אחת פשוט לכלול בתוך תקנה 1(א) 'לא יימנה השיקים ממספר השיקים לפי סעיף 2(א) לחוק וכן לפי סעיף 3א1(ב) לחוק וכן, 2(א1) שמופיע פעמיים? 2(א1)

שמחה רוטמן:  וזהו

ניצן רוזנברג:   כן זה - - - קצת עוזר שיש לך את הכותרת כי אתה רועה "גריעת שיקים לעניין הודעה לאדם המבקש להצטרף לחשבון"

ניצן רוזנברג:  מי שקורא את התקנות זה יותר ברור לו על מה מדובר

שמחה רוטמן: טוב, לא אריב על זה, זה ניסוחי

שמחה רוטמן:  רק תחשבו על זה

ניצן רוזנברג: אני ממשיכה

ניצן רוזנברג:  בסעיף קטן ב התקופה השנייה או איך שלא יקראו לזה

ניצן רוזנברג: וכאן תוסיפו "ובן זוגו"

שמחה רוטמן: "הוא או בן זוגו שירתו"      

ניצן רוזנברג: כן, "הוא ובן זוגו" אפשר גם להוסיף את זה ב-5, אבל לא משנה איפשהו אנחנו נוסיף את ה"ובן זוגו"

ניצן רוזנברג: נכון?          

שמחה רוטמן: 'במהלך התקופה או התקופה השנייה'

ניצן רוזנברג: רגע, נכון

ניצן רוזנברג: יכול להיות שתהיה פה תקנה (ד) לגבי ההצהרה שתהיה, 'הצהיר אדם או מי מטעמו כי מתקיים בו תנאי מהתנאים שבפסקאות 5-3' או בתקנת משנה אחרונה שקראנו עכשיו שתהיה גם לגבי החברה, 'חזקה היא כי הוא זכאי כאמור כל עוד לא הוכח אחרת'

שמחה רוטמן: למה 3 או 5? כי אנחנו לא אומרים שם "נעדר"?     

ניצן רוזנברג: מה שהם אמרו זה שלגבי פסקאות 1 ו-2 "מי שהמען הרשום שלו או מי שנעדר חטוף" וכולי, אתה בכלל לא צריך לבקש בקשה

ניצן רוזנברג:  הם אומרים הבנק יודע את זה

שמחה רוטמן: בסדר, אבל אם הוא יצהיר שהוא החליף את המען הרשום ועדיין לא קיבל תעודת זהות חדשה?     

יערה למברגר: לא, אבל אתה בא להקל אבל אם אתה תעשה את זה אתה תפגע בכל האוטורציות

יערה למברגר:  אתה בא ואז זה יפורש, לא

ניצן רוזנברג:  לא, אבל זו שאלה

יערה למברגר: לא אני חושבת שלפי חוק אדם צריך לשנות את המען הרשום שלו וזה גם מען בסניף הבנק

יערה למברגר:  אם הוא לא שינה בשניהם לי זה נשמע כמו סיטואציה שאדם עבר שם לגור

יערה למברגר:  אם הוא עשה את זה הוא עשה את זה מרצונו

שמחה רוטמן: לא משנה, אם בן אדם יעבור עכשיו ליישוב מפונה?     

יערה למברגר: אני לא חושבת שבנאדם יעבור, אני אשמח להכיר את האדם הזה

שמחה רוטמן: סליחה, ואם אדם עכשיו ייחטף?     

יערה למברגר: לא, להיחטף זה 'כולה או חלקה'      

שמחה רוטמן: לא, אבל מאיפה הבנק יודע את זה? שאני קרוב משפחה של חטוף? לא, קרוב זה 5

שמחה רוטמן:  אבל לא משנה

ליאת לנדאו: כדאי לוודא עם הבנקים שבאמת יש להם את המידע על החטופים

שמחה רוטמן: כן זה מאוד חשוב אני לא יודע שיש להם את כל המידע עם החטופים אולי כן

ליאת לנדאו: כן זה מה שרציתי לברר

יערה למברגר: איגוד הבנקים לא נמצא פה בזום?     

ליאת לנדאו: זהו מיכל ביקשה לדבר

יערה למברגר: כן צריך לתת למיכל רז לדבר אבל אני לא חושבת שהם קיבלו רשימות רשמיות, יש אנשים שפונים ואומרים אבל

שמחה רוטמן: אני אומר תכניסו את הכול, ולא צריך, אף אחד לא, אם מישהו יצהיר שהוא עכשיו גר בבארי? נו, באמת

יערה למברגר: לא הבנתי, אנחנו מכניסים את הכול?     

שמחה רוטמן: לא, לעניין ההצהרה - - - לא, אם זה המשמעות אז אני מוריד הצהרה בכלל אני אסביר לך למה, כי אני אמרתי לך שחשוב לי שההצהרה תיכנס, לא שבנק חייב לדרוש הצהרה

יערה למברגר: אתה גורם לזה שהכול צריך להיות לפי בקשה

יערה למברגר:  זה מה שאני אומרת זה הרבה יותר קל לאדם שזה אוטומטי מאשר שהוא צריך לעשות את זה

שמחה רוטמן: אבל איפה זה כתוב שזה לפי בקשה? איפה זה כתוב שזה לפי בקשה?     

יערה למברגר: אנחנו צריכים לגבי 3 עד 5 להוסיף בקשה

ניצן רוזנברג: רגע את רוצה להוסיף?     

שמחה רוטמן: אז זה לא כתוב

יערה למברגר: אנחנו צריכים להוסיף את זה

יערה למברגר:  בגלל זה אמרתי, אני לא יודעת לנסח ככה - - - אני יודעת להעביר נוסח

שמחה רוטמן: בסדר, אז שמת לב שיש פה סוגיה מהותית שאני לא הבנתי שהיא רק של הנוסח

שמחה רוטמן:  אז בואי תסבירי לי אותה אין בעיה, תסבירי לי מה זה עניין הבקשה

שמחה רוטמן:  את אומרת 'זכאות לפי סעיפים 3 עד 5 תהיה'?     

יערה למברגר: צריכה להיות לפי בקשה של אדם כיוון שלבנקים אין אוטומטית את המידע אז זה חייב להיות לפי בקשה

יערה למברגר:  פה נכנסת השאלה כשיש בקשה, אם מתווספת אליה הצהרה או לא

יערה למברגר:  אפשר להחליט כך או אחרת אבל בכל מקרה בקשה צריכה להיות מ-3 עד 5

יערה למברגר:  אני פחדתי שלפי הנוסח שאתה מציע ישתמע ש-1 עד 2 לא יהיו אוטומטיים ואז אתה מכניס בהם בקשה ואני לא רוצה להגיע לתוצאה הזאת

ניצן רוזנברג: אז את בעצם רוצה להגיד שהזכאות לקבלת ההקלות למי שהוא באוכלוסייה של סעיפים קטנים 3 עד 5 צריך להגיש בקשה בשביל זה

יערה למברגר: אני שוב אקריא את הנוסח שאמרתי מחוק דחיית מועדים כי כן יש לנו נוסח

יערה למברגר:  אמרתי

יערה למברגר:  "אדם המבקש גריעת שיק מן המניין או ביטול הגבלה לפי פסקאות 3 עד 5 לסעיף 1(א) וכן לפי סעיף (ב) הוא או מי מטעמו יצהירו בפני הבנק על זכאותו

יערה למברגר:  יצהיר אדם או מי מטעמו על היותו זכאי כאמור חזקה היא כי הוא זכאי כל עוד לא הוכח אחרת"

יערה למברגר:  זה הנוסח שכתבנו

שמחה רוטמן: זה מצוין אבל יש לי שאלה

יערה למברגר: אתה לא רוצה "הצהיר"?     

שמחה רוטמן: לא, זה לא אכפת לי השאלה שלי, איך מבקשים בקשה לפי 3 עד 5 איפה הסעיף שאומר שב-1 ו-2 לא צריך לבקש בקשה וזה קורה אוטומטית?     

יערה למברגר: מעצם זה שאין את הסעיף שצריך להגיש בקשה, ככה אני קוראת את זה

שמחה רוטמן: ואם המידע נמצא בידי הבנק שאני קרוב משפחה של מאושפז בכל דרך שהיא אז הוא עדיין צריך שאני אגיש בקשה? איך הוא יודע שאושפזתי? כי אמרתי לו

חן פליישר: כדאי להעלות את נציגי איגוד הבנקים כי יש שאלות יישומיות בהיבט הזה

שמחה רוטמן: מי עולה? שלום

מיכל רוזין: שלום

מיכל רוזין:  מיכל רז מאיגוד הבנקים

מיכל רוזין:  אז אנחנו יודעים מה שאנחנו מקבלים ואם יש רשימות, אנחנו ידועים לגבי הנעדרים והחטופים והשבויים

מיכל רוזין:  לנו כרגע אין רשימות משניות

מיכל רוזין:  אני רק מסבירה לגבי המתווה ששם אנחנו כן יודעים

מיכל רוזין:       במתווה בנק ישראל יש קרבה ראשונה לחיילי המלחמה, חטופים ונעדרים ואז זה בהתאם לרשימה שתועבר לבנקים וזה לרשימות שאנחנו יכולים לקבל ואנחנו יכולים לסמן

שמחה רוטמן: אבל אתם לא רואים מניעה שמישהו, או מי מטעמו, יגיש לכם בקשה ויגיד  'אני חטוף'

שמחה רוטמן:  מישהו יגיש מטעמו מן הסתם לא הוא

מיכל רוזין: קרובו כן

שמחה רוטמן: אבל הוא יגיד קרוב משפחה שלי נעדר אני מגיש זה צריכה להיות אפשרות בבקשה

יערה למברגר: כן

שמחה רוטמן: לא, אבל את עשית מ-3 עד 5, בלי 2

חן פליישר: הייתה אי הבנה לדעתי פה כי יערה קיבלה את הרושם שיש רשימות בבנקים

שמחה רוטמן: אז צריך להוסיף 2 עד 5 בעצם

טיבי רבינוביץ': אדוני היושב ראש אם אפשר מילה

טיבי רבינוביץ':  אנחנו ביקשנו מספר לא מועט של פעמים לקבל רשימות מסודרות מטעם המדינה כדי שנדע בדיוק את האוכלוסיות וגם באופן רגיש את החשבונות

שמחה רוטמן: רגע, לכאורה את מקבלי צו 8?     

יערה למברגר: אי אפשר להעביר רשימות מלאות

שמחה רוטמן: כי? ביטחון שדה? מה? אני שואל

יערה למברגר: בדקנו את זה, בגלל חוק דחיית מועדים עשינו בדיקות

יערה למברגר:  אני מוכנה לגבי כל הרשימות אני יכולה להגיד

שמחה רוטמן: אז הם אומרים שאת רוב הדברים הם לא יכולים להביא לך, בטח לא של קרובי משפחה כי זה משהו שהם לא יודעים

שמחה רוטמן:  הדבר היחיד שהם יודעים ואתם יודעים בדיוק כמוהם זה נושא המען, שזה פריט מספר 1 וזה אתם לא צריכים עזרה

שמחה רוטמן:       לגבי השאר זה יהיה על פי בקשה והצהרה

שמחה רוטמן:  או על פי, רק מה שהיה לי חשוב לוודא בסבב הקודם שהבנקים לא יחשוב שהם חייבים לבקש הצהרה כלומר זו לא איזו הנהלת נוהל שהם חייבים הצהרה כתובה

שמחה רוטמן:  אם אני מרים טלפון לבנקאי שלי ואומר לו 'אני בצו 8' הוא לא יגיד לי 'טוב אבל אתה חייב למלא טופס' אלא פשוט יוכל לסמן את זה מידיעת בנקאי

שמחה רוטמן:  רק שאם יש ספק אז הוא כן יבקש הצהרה

ניצן רוזנברג:    אבל זה לא מה שיערה הקריאה קודם כי היא הקריאה נוסח שאומר שהוא יצהיר בפני הבנק, זה היה הנוסח

חן פליישר: אנחנו כן רוצים לומר את התפיסה שלנו, אנחנו חושבים שברגע שהבנקאי מודע לזה, שהביאו לידיעתו את הדבר הזה, אז נכון שהוא ייתן את סל הסעדים לאותו אדם, גם אם הלקוח לא ידע שיש לו את הסעד הזה אז כן יהיה אקטיבי ויפעל גם בעניין הזה

חן פליישר:  אז זה לגבי ההערה שלך אם הוא יודע את זה אפילו אם לא ביקשו תפיסתית אנחנו מסתכלים על זה ככה באופן רחב

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  דבר נוסף שהבנקים, בסמסים בהודעות האוטומטיות שהם שולחים על שיקים מסורבים, יידעו את האנשים 'שימו לב כי על פי תקנות שיקים ללא כיסוי (סייגים לתחולת החוק) התשפד-2023 ייתכן כי הינך זכאי ששיק זה לא יבוא במניין

שמחה רוטמן:  לבירורים כנס ללינק'

שמחה רוטמן:  כדי שלא ייווצר מצב שאדם לא יודע שכשמסרבים לו שיק הוא יכול שזה לא יבוא לו במניין

טיבי רבינוביץ': כן אבל לא כל אמירה שאתה אומר אנחנו יכולים לבדוק אותה ברגע

טיבי רבינוביץ':  המערכת הבנקאית נמצאת כרגע במצב של היערכות מקסימלית כדי לתת פתרונות וסיוע לאנשים

טיבי רבינוביץ':  כל משפט שאתה אומר שנשמע כאילו 'בואו תעדכנו שם את הסמס' זה לא עובד כך

טיבי רבינוביץ':  זה מערכות ליבה בבנקים צריך לעשות המון פעולות

שמחה רוטמן: בסדר אני לא יכול לחייב, אני בטח לא, אני ביקשתי שתצא הנחיה כלשהי מצד המפקח, בסדר

שמחה רוטמן:  הם כבר יודעים איך לעבוד איתכם, לא בקטע רע כמובן, אלא מה היכולות ומה המגבלות

שמחה רוטמן:  אוקי

שמחה רוטמן:  אז את רוצה להמשיך?     

ניצן רוזנברג: כן, רק לא סגרנו את הנושא של איך שיערה הקריאה עם ההצהרה זה אחרת מאיך שאתה הבנת את הדברים

שמחה רוטמן: למה? אז שוב פעם

ניצן רוזנברג: כי אתה אמרת שאתה רוצה שהנוסח יהיה כזה שלא מחייב את הבנק לדרוש את ההצהרה

שמחה רוטמן: הם טוענים שככה הם רואים את זה, שזה לא מחייב את הבנק

שמחה רוטמן:  זו בקשה וההצהרה היא רק כלי ראייתי למקרה שהבנק לא משתכנע

שמחה רוטמן:  נכון?     

חן פליישר: צריך לחשוב רגע על הנוסח

שמחה רוטמן: בואי נדבר על המהות

חן פליישר: על המהות אמרתי מה אנחנו חושבים

שמחה רוטמן: אז המהות את אומרת אם אני מתקשר לבנקאי שלי ואמר אני בצו 8?     

חן פליישר: 'אני בצו 8 ואני מבקש צפייה במשכנתא' אז באותה הזדמנות צריך לתת לו גם את הסעד

שמחה רוטמן: לסווג את החשבון כצו 8 כדי שלא יחזרו לו שיקים

יערה למברגר: "אדם המבקש גריעת שיק מן המניין או ביטול הגבלה לפי פסקאות 2 עד 5 לסעיף 1(א) וכן לפי סעיף (ב) יפנה בעניין לבנק

יערה למברגר:  הצהיר אדם או מי מטעמו על היותו זכאי כאמור חזקה כי הוא זכאי כאמור כל עוד לא הוכח אחרת"

יערה למברגר:  זה נותן לי גם שהוא צריך לפנות - - -     

חן פליישר: אני חושבת הפוך צריך לכתוב שעל 1 זה אוטומטי ועל היתר רק לתת את העניין של אם אדם מצהיר זה מספיק

יערה למברגר: טוב אז אנחנו חלוקים

שמחה רוטמן: לא אבל איפה הסעיף שאומר שהבנק ייתן את זה אוטומטית לכל המנויים בסעיף 1?     

יערה למברגר: לא יש סעיף חוק, הוא בתוקף

יערה למברגר:  אם אתה לא אומר אחרת אתה לא מגיש בקשה הבנק מחויב לפעול לפי החוק

שמחה רוטמן: בסדר הבנק גם מחויב לפעול לפי החוק כשאדם בצו 8

שמחה רוטמן:  השאלה היא רק אם הוא יודע או לא יודע

חן פליישר: הבעיה עם המבקש זה שהוא חייב לבקש

יערה למברגר: נכון לגבי 2 עד 5 אני חושבת שהוא חייב לבקש

שמחה רוטמן: אבל לא, אנחנו לא רוצים שהוא יצטרך לבקש

חן פליישר: אבל אם הבנק יודע את זה בדרך

יערה למברגר: אני מוטרדת מזה כי אני חושבת שזה יכול להיות פקיד אחר או לא באותו סניף ואת מטילה פה עול

יערה למברגר:  אני לא יודעת, הוא אמר לפקיד סתם בשיחת חולין, עכשיו האם זה מתועד? זה מרגיש לי עמום מדי, בסוף זה מידע שהבנק לא קיבל רשמית

יערה למברגר:  בסוף הבנק זה מוסד מסודר שאיגוד הבנקים יגידו הוא לא קיבל את זה רשמית הוא קיבל בשיחת חולין סתם כי יש יחסים אישיים

יערה למברגר:  'מה שלומך?', 'אה אשתי במילואים

יערה למברגר:  היית מאמין? אשתי גויסה למילואים'

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  אז כן נכתוב שאם אדם מבקש זה וזה הועברה לבנק רשימה מטעם ממשלת ישראל לא יודע מי? אם הועברה לבנק רשימה של מנויים בסעיף 2 או 3 או חלקם? הם רוצים את זה

יערה למברגר: לא

יערה למברגר:  אני לא אכתוב בתקנות משרד המשפטים משהו שאנחנו מתנגדים לעשות

יערה למברגר:  אתה מבין? אני לא יכולה לכתוב את זה

שמחה רוטמן: את מתנגדת? לפני רגע חשבתי, אם גל הירש יעביר רשימה של הנעדרים את מתנגדת?     

יערה למברגר: לא, זה עניין של חוק הגנת הפרטיות, כן, יש לנו  קושי עם זה ואנחנו לא נוכל להעביר את הרשימות האלה אז אני לא יכולה ששר המשפטים - - -     

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  בסדר

שמחה רוטמן:  "או מי מטעמו" זה גם יכול להיות גל הירש

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

יערה למברגר: נכון זה גם יכול להיות משרד עורכי דין שלוקח פרו בונו

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  מי מטעמו זה גם גל הירש

שמחה רוטמן:  הכול בסדר

ניצן רוזנברג: אז אנחנו כן הצהרנו בזה שאדם המבקש גריעת שיק מהמניין של 2 עד 5 והעניין של החברה יפנה בעניין לבנק? זה מה שרצינו להגיד?      

שמחה רוטמן: לא היא הקריאה משהו אחר

ניצן רוזנברג: זה מה שהיא הקריאה עכשיו

שמחה רוטמן: תקריאי רגע

עודד פורר: אנחנו רוצים להרחיב את זה שאם נודע לבנק אגב פעולה אחרת שהלקוח עושה נניח עכשיו במסגרת המתווה שלנו הוא פונה ואומר לנו אני חייל מילואים אני מבקש לדחות את ההלוואה

עודד פורר:  אז הבנק יודע כבר שהוא חייל מילואים אז שהוא כבר יכניס אותו גם לפה הוא לא יצטרך להגיש בקשה ספציפית

עודד פורר:   אפשר להגיד או אם הביא את הדבר לידיעת הבנק במסגרת פעולה אחרת ואז זה לא בשיחת חולין זה במסגרת פעולה אחרת הביא את הדבר

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  מה עוד יש לנו?     

ניצן רוזנברג:   אני אמשיך עם הנוסח

ניצן רוזנברג:  (ד) זה רק ההגדרות

ניצן רוזנברג: הסברנו את זה לפני ההפסקה

שמחה רוטמן: אז אחרי שהקראנו והבנו וצמצמנו את כל הפערים ותודה לכם על כך נשאר רק לשאול את כל הנוכחים כאן

שמחה רוטמן:  בעד-1 נגד-אין, נמנע-אין נמנעים

שמחה רוטמן: אושר             

שמחה רוטמן: אני קובע כי התקנות והשינויים שנקראו אושרו על ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת

שמחה רוטמן:       אני רוצה להגיד תודה לכל העושים במלאכה מבנק ישראל, ממשרד המשפטים, מאיגוד הבנקים, מהתעשיינים

שמחה רוטמן:  כמובן לעורכת הדין ניצן רוזנברג, למנהלת המחליפה פלורינה הלמן

שמחה רוטמן:  כולם תודה רבה

שמחה רוטמן:       אני חשוב שעשינו פה שינוי מהותי וחשוב מאוד להרבה מאוד אנשים גם בכלל המדינה בעניין חודש אוקטובר, ובעיקר - וזו הייתה מטרתי העיקרית - בצמצום ואיפוס הבירוקרטיה לאנשים שנמצאים באוכלוסייה שעליה התכוונו לכתחילה, של המפונים, של הנעדרים והשבויים והחטופים ובני משפחותיהם, של משרתי המילואים, של המאושפזים  ובני משפחותיהם

שמחה רוטמן:       לאנשים במצב הזה כל דקה של בירוקרטיה היא נטל כבד מנשוא

שמחה רוטמן:  לכן אני שמח שהצלחנו לפטור אותם מזה ואני מקווה מאוד שבחודש נובמבר הם יזכו לבשורות טובות כל אחד בתחום שבו הוא זקוק לבשורות טובות ושהתקנות הללו יישארו בגדר אות מתה

שמחה רוטמן:  תודה רבה שוב

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה