ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 231, 2023-10-31 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אני מקדם בברכה את שר הבינוי והשיכון הרב יצחק גולדקנופף, אחד משרי השיכון הטובים ביותר של המדינה שהיו אי פעם

משה גפני:  אנחנו נדון על הנושא הזה של היערכות הממשלה למתן סיוע לענף הבינוי והשיכון בעקבות הלחימה

משה גפני:  נדבר על הדירות הפנויות, האם אפשר לעשות בהן שימוש, ונדבר על השיקום של עוטף עזה, על המקומות שנהרסו וכולנו מעוניינים שזה יחזור חזרה

משה גפני:  משרד השיכון הוא אחד המשרדים המרכזיים בנושא הזה שעליו אנחנו מדברים

משה גפני:  נדבר גם על נושא המשכנתאות, אם נוכל להגיע אליו

משה גפני:  בכל מקרה, אדוני המנכ"ל, ברכות

משה גפני:  אדוני השר, הבמה לרשותך, בבקשה

יצחק גולדקנופף: היושב ראש מנהל את הוועדה ביד רמה, בחוכמה ובתבונה, כדי שלא יצא אחד מורווח ואחד מופסד

יצחק גולדקנופף:  איך כולם אומרים? כל פעם כשנכנסים לחדר הזה כולם יוצאים מרוצים

יצחק גולדקנופף:  אני מקווה שגם משרד הבינוי והשיכון, שאני יושב שם כשליח של עם ישראל, ייצא היום מרוצה, כי אנחנו מייצגים את הציבור הכי כאוב היום במדינת ישראל, את הציבור הכי פגוע היום במדינת ישראל

יצחק גולדקנופף:  המלחמה תפסה אותנו ברגע קשה מאוד

יצחק גולדקנופף:  אנחנו יודעים להגיד "לכל הגויים כאין כנגדך", כי אנחנו יודעים שהקדוש ברוך איתנו

יצחק גולדקנופף:  אנחנו נמשיך להיות כאן ולחיות כאן, כי הארץ הזאת היא הארץ שלנו, כי הארץ ניתנה לנו כדין

יצחק גולדקנופף:  אנחנו לומדים עכשיו את פרשיות השבוע בחומש בראשית ורואים שהקדוש ברוך הוא נתן לאברהם אבינו את הארץ הזאת, "כי לך אתננה ולזרעך עד עולם", ועל זה אנחנו צריכים לשמור

יצחק גולדקנופף:       קיימתי בימים הראשונים ישיבה עם כל ראשי המועצות האזוריות בזום, כאשר אחרי זה ירדנו לשטח

יצחק גולדקנופף:  היינו גם בדרום וגם בצפון, כדי לראות מה אנחנו יכולים לעשות כמשרד הבינוי והשיכון למען הנפגעים העיקריים מהמלחמה הזאת, מעבר לכאב בנוגע לפצועים, לנעדרים, לאלה שהלכו לעולמם ועזבו אותנו כאן לאנחות, לאלה שנהרגו על קידוש השם וקדושת הארץ, אם אלה חיילים או אנשים שגרו שם

יצחק גולדקנופף:  דיברנו על מה אפשר לעשות, העלינו מספר הצעות שאנחנו רוצים לזרז

יצחק גולדקנופף:  הפנינו את הדברים בכתב, הגשנו אותם למשה אדרי, מנהל מינהלת התקומה

יצחק גולדקנופף:  העברנו אותם גם בצינורות נוספים

יצחק גולדקנופף:  ישבנו גם עם משרד האוצר

יצחק גולדקנופף:  עכשיו אנחנו באים למקום הנכון, שזה ועדת הכספים, כדי שהדברים אכן יתבצעו ונוכל להביא איזה שהוא עוגן של ישועה והצלה לאנשים שחרב עליהם הבית וגם איבדו חלקים מהמשפחות שלהם

יצחק גולדקנופף:       יושב לידי המנכ"ל, הרב יהודה מורגנשטרן, שאם לא היה לי אותו כעזרה יחד עם מוטי בבצ'יק אני לא יודע אם היינו יכולים להקים כזה חמ"ל כמו שהקמנו במשרד הבינוי והשיכון, ששוקד על העבודה הזאת יום-יום, שעה-שעה כדי לראות מה אפשר לעשות למען כל אלה שהבית שלהם נחרב

יצחק גולדקנופף:  הנחיתי את המנכ"ל והקמנו שישה צוותים, כדי לראות איך אנחנו מטפלים בנושאים של עוטף עזה

יצחק גולדקנופף:  בחלק מהם פלשנו, כמו שאומרים, גם לחלק הצפוני

יצחק גולדקנופף:  הנושא הראשון היה הטיפול בעוטף, הטיפול בעירוני, הטיפול בדיירי גיל הזהב והדיור ציבורי

יצחק גולדקנופף:  יש עשרות אלפי אנשים שנמצאים בערים הסמוכות, אם זה בתוך ה-7, 8 או 9 קילומטר

יצחק גולדקנופף:  היינו צריכים לפנות את דיירי גיל הזהב ודיירים של עמידר או עמיגור שגרים בכל מיני דירות שהם לא יכלו להיות בהן

יצחק גולדקנופף:  היינו בטבריה, היינו במעלות תרשיחא, היינו בקיבוץ בארי, היינו בעלומים

יצחק גולדקנופף:  היינו גם בדפוס בארי, ראינו את מה שהוא עושה

יצחק גולדקנופף:  כשראינו שדפוס בארי חזר לעצמו - -     

משה גפני: הוא היה כאן בוועדה

יצחק גולדקנופף: מה הם הדפיסו כשאנחנו היינו שם? את תלושי המזון

משה גפני: הם היו פה עוד לפני המלחמה

יצחק גולדקנופף: אנחנו מדפיסים עכשיו לאלמנות, ליתומים, לכאלה שלא יכולים לגמור את החודש

יצחק גולדקנופף:  הדבר הנוסף זה הטיפול בעורף והרציפות התפקודית

יצחק גולדקנופף:  משבר הדיור והעלאת הריבית דפקו את הדיור הציבורי ואת הדיור הכללי, כי אנשים הגיעו למצב שהכפילו להם את המשכנתא, או ייקרו להם אותה ב-50%

יצחק גולדקנופף:  מחיר הדירות נסק בערים המרכזיות

יצחק גולדקנופף:  היום אנחנו עומדים בפני משבר נוסף, הכל תקוע

יצחק גולדקנופף:  היה אצלנו יושב ראש ארגון הקבלנים, ראול סרוגו, שאמר לי שגם הקבלנים היום במדינת ישראל חייבים לבנקים למעלה מחצי טריליון שקל וגם הרוכשים חייבים סכום דומה לבנקים

יצחק גולדקנופף:  מי שמנהל פה את ועדת הכספים צריך לדעת שהקופה הזאת מתחילה להיות ממושכנת

יצחק גולדקנופף:  צריך לראות איך יחזירו את זה, איך יביאו את זה

יצחק גולדקנופף:  נושא הדיור הופך להיות תקוע

יצחק גולדקנופף:  שלא יגידו אחר כך שלא הזהרנו, שלא אמרנו ולא התרענו

יצחק גולדקנופף:  הנושא הזה תקוע

יצחק גולדקנופף:  אנחנו חייבים להביא פועלים זרים מחוץ לארץ

יצחק גולדקנופף:  המשרד שלנו שלח משלחת לחוץ לארץ כדי להביא עובדים זרים

יצחק גולדקנופף:  אנחנו עושים את כל המאמצים כדי שהנושא הזה לא יהיה תקוע ולו יום אחד

יצחק גולדקנופף:  אנחנו חייבים שנושא הבנייה ימשיך

יצחק גולדקנופף:  אנחנו צריכים את העזרה של ועדת הכספים, כי אולי נצטרך לסבסד את הביטוח מעבר לנושא של הקרקע, אולי נצטרך להקל במקומות מסוימים את רכישת הדירות, להקל את הפרוצדורה של הבאת עובדים זרים, עלויות וכדומה

יצחק גולדקנופף:  המתווה של הפיצויים שניתן לכל מגזר ומגזר בשוק הנדל"ן הוחרג, לא דיברו עליו, לא דנו עליו

יצחק גולדקנופף:  אולי יש קבלנים שצריך לראות אך לפצות אותם, אולי יש מסגרות, אולי יש ענפים

יצחק גולדקנופף:  הנושא הזה הוחרג ולא בא עדיין לדיון

יצחק גולדקנופף:  אני חושב שבבית הזה, בחדר הזה יצטרכו לדון ולראות איך אנחנו לא נגיע לקריסה של ענף הבנייה

משה גפני: הוא לא הוחרג, הוא נשאר באותו מצב כאילו אין מלחמה

ינון אזולאי: במתווה הפיצויים הם לא נמצאים

ינון אזולאי:  טוענים שזה כמו בקורונה

ינון אזולאי:  בקורונה היו ידיים עובדות

ינון אזולאי:  פה אין ידיים עובדות

ינון אזולאי:  רק הריביות שהם משלמים זה 160 מיליון שקל

ינון אזולאי:  מספרים להם שיש מלאי של דירות שהם יכולים למכור

ולדימיר בליאק: זה לא שזה הוחרג, זה פשוט לא עומד בקריטריונים

ינון אזולאי: זה הוחרג בפועל

יצחק גולדקנופף: כשנכנסנו למשרד, הצבנו לעצמנו יעדים של בנייה, של שיווקים, של עסקאות

יצחק גולדקנופף:  המשרד ממשיך להוציא מכרזים, המשרד ממשיך להודיע שבונים

יצחק גולדקנופף:  לצערנו אנחנו נתקלים בראשי רשויות מקומיות שלא נותנים לפועלים לעבוד, שזה דבר שאנחנו צריכים לראות איך אנחנו מתגברים עליו

יצחק גולדקנופף:  חייבים שהבנייה תימשך בכל עיר ועיר, בכל מקום ומקום, כי אנשים תקועים, קבלנים תקועים, רוכשים תקועים

אימאן ח'טיב יאסין: עובדים תקועים בלי משכורת

יצחק גולדקנופף: אני מקווה שבקבינט הדיור נביא שורה של צעדים כדי לחזק את הענף, כמו העמקת סבסוד הפיתוח

יצחק גולדקנופף:  הענף הזה הוא ענף חיוני לא פחות מענפים אחרים, ואנחנו צריכים לראות שהדברים האלה יבואו לידי ביצוע, לידי מעשה

יצחק גולדקנופף:  אני מבקש את עזרת יושב ראש ועדת הכספים והוועדה כולה

משה גפני: תודה רבה, אדוני השר

משה גפני:  אדוני המנכ"ל, בבקשה

יהודה מורגנשטרן: 	מה קורה במקרה של קטסטרופה או זירה גדולה של עשרות אלפי עקורים בגלל בתים שנהרסו? זה משהו שמשרד הבינוי והשיכון אמון עליו

יהודה מורגנשטרן:  עשינו את ההתאמות לזמן מלחמה

יהודה מורגנשטרן:  דיור ציבורי וגיל זהב זה טיפול בכ-70,000 אנשים

יהודה מורגנשטרן:        	בנושא של השיקום העירוני עושים מיפוי נזקים, מקדמים תב"עות במרקם ותיק שנפגע, מקדימים מימון לרשויות שנמצאות בתוך הסכמי גג ולרשויות שיש להן עבודות פיתוח

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו מסתכלים איך אנחנו מסייעים ליזמים ולרוכשים

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו צופים ירידה ברצון של יזמים ושל רוכשים לבוא לצפון ולדרום

יהודה מורגנשטרן:  יש עבודה ביחד עם מינהל התכנון בנושא של הקדמת טפסי אכלוס לדירות במצב גמר, ועבודה מול חברת החשמל כדי שחיבור לחשמל ייעשה ללא טופס 4 על ידי יועצים

משה גפני: 	נתתם כסף לרשויות? הקדמתם מימון?       

יהודה מורגנשטרן: 	הקדמנו מימון

יהודה מורגנשטרן:  לרשות שצריכה לקבל מאיתנו כסף מעבירים החלטה בות"פ על הקדמה של כסף על 1,000 יחידות דיור

יהודה מורגנשטרן:  מיליונים בודדים למינהלות זו החלטה שתעבור בות"פ

יהודה מורגנשטרן:  הרשויות מקבלות כסף מהרבה מאוד מקומות

יהודה מורגנשטרן:  מה שקשור לבנייה דרך הסכמי הגג – לנו יש את האפשרות להעביר כסף

משה גפני: 	למה אתם לא נמצאים בסיוע של המלחמה? למה השיכון לא נמצא?     

יהודה מורגנשטרן: אני ארחיב עוד מעט

יהודה מורגנשטרן:  המשרד רואה את עצמו כזרוע ביצוע של מינהלת תקומה

יהודה מורגנשטרן:  מדינת ישראל הקימה מינהלת שעובדת, אבל המינהלת לא באה להחליף את עבודת המשרדים

יהודה מורגנשטרן:  אצלנו יש ידע שנצבר, יש יכולות

יהודה מורגנשטרן:  יש גורם אחד שמדבר עם היישובים, וזו מינהלת תקומה

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו הגורמים המבצעים

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו מקדמים תכנונים עבור קיבוצים

יהודה מורגנשטרן:  ברגע שיוחלט על פיתוח אתרים זמניים, נקדם את הפיתוח של אותם אתרים זמניים לאותם קיבוצים שצריכים את אותו טיפול נמרץ

יהודה מורגנשטרן:       	יש כ-15,000 מקלטים בבניינים משותפים שהם באחריות הבניינים

יהודה מורגנשטרן:  באזור הצפון היו מקלטים שהיו בלתי שמישים, שלא יכלו להיכנס אליהם

יהודה מורגנשטרן:  בצעד מהיר, ושאפו לעובדי המשרד שבאו ועשו את זה בתוך שלושה ימים, העברנו מקדמות לרשויות בגובה של 30%

יהודה מורגנשטרן:  הבאנו 20 מיליון שקל ממקורות המשרד, והאוצר נתן לנו תוספת תקציבית כך שהגענו ל-45 מיליון

יהודה מורגנשטרן:  השמשנו כבר קרוב ל-7,000 מקלטים, כאשר ההשמשה מדברת על מים, חשמל ושירותים

יהודה מורגנשטרן:  מקו חדרה צפונה כל רשות קיבלה כ-300,000 על כל 10,000 תושבים

ינון אזולאי: האם במקומות המועדים כמו קרית שמונה סיימתם?      

יהודה מורגנשטרן: חד משמעית

יהודה מורגנשטרן:  דווקא המקומות שנמצאים ממש על קו הגבול לא קיבלו כסף, כי המקלטים שלהם מתוחזקים

יהודה מורגנשטרן:  לא נתנו כסף לרשויות, נתנו כסף לאזרחים כדי להשמיש את המקלט

יהודה מורגנשטרן:  מכיוון שאין לנו דרך לבוא לכל בניין ולתת כסף, אז אנחנו נותנים את זה דרך הרשות המקומית שמפעילה את זה

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו נדרשים כרגע לתקציב נוסף של כ-25 מיליון שקל

יהודה מורגנשטרן:  זה בשיח עם אגף התקציבי,  והיום הם יקבלו את הפירוט בדיוק

חמד עמאר: ה-25 מיליון הם רק לצפון?      

יהודה מורגנשטרן: רק לצפון

חמד עמאר: כמה העברת ליישובים הדרוזיים?     

יהודה מורגנשטרן: העברנו לכל יישוב שיש לו בנייה רוויה

חמד עמאר: אין מקלטים בכפרים הדרוזיים

חמד עמאר:  יש לך קו עימות כמו חורפיש, שהוא 100 מטר מהגבול ואין אצלו מקלט

חמד עמאר:  מה אתם עושים עם זה? מה אתה עושה עם פקיעין? מה אתה עושה עם בית ג'אן? מה אתה עושה עם כסרא-סמיע? שקל אחד לא עבר לשם בשביל מקלטים

יצחק גולדקנופף: תדבר עם משרד השיכון הקודם למה הוא לא בנה

חמד עמאר: אתה עכשיו בתפקיד

חמד עמאר:  אנחנו לא מדברים על משרד השיכון הקודם

יצחק גולדקנופף: אנחנו מדברים על מקלטים לא פעילים, על מקלטים שאי אפשר להיכנס אליהם

חמד עמאר: האם הקציתם תקציב להקמת מקלטים ציבוריים בישובים הדרוזיים שנמצאים בקו העימות בצפון?      

יהודה מורגנשטרן: יש מקלטים ציבוריים שהם באחריות הרשות המקומית

יהודה מורגנשטרן:  משרד הפנים מכין עכשיו העברה של כספים לכלל הרשויות בכל הארץ בנוגע למקלטים באחריות הרשות המקומית

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו מדברים על מקלטים פרטיים של אנשים שאין שום חובה של המדינה לשלם עליהם

משה גפני: זה שאתם עושים ומשמישים מקלטים פרטיים זה בסדר גמור, אבל בחברה הדרוזית והערבית אין מקלטים שאתה יכול להשמיש

אימאן ח'טיב יאסין: גם בצפון וגם בדרום

יהודה מורגנשטרן: לרשויות שיש בהן מקלטים בבנייה רוויה העברנו כסף, אבל זה מעט מאוד

יהודה מורגנשטרן:  הכנו תקציב חתך לכל הרשויות, תקציב קטן יחסית שאיתו יכולות הרשויות לבוא ולהשמיש מקלטים

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו מבינים שאין  מקלטים ואין כמעט מקלטים ציבוריים

יהודה מורגנשטרן:   כרגע מי שאחראי על הנושא של מיגוניות זה פיקוד העורף

יהודה מורגנשטרן:  פנינו למשרד הביטחון ולפיקוד העורף

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו כרגע בשיח איתם לגבי החברה הערבית, על מנת לבוא ולראות איך אנחנו כמשרד יודעים  לתת פתרון של מיגוניות

יהודה מורגנשטרן:  כרגע זה לא באחריות שלנו

יהודה מורגנשטרן:  כשזיהינו שיש ואקום ואף אחד לא עוסק בנושא של מקלטים, נכנסנו

יהודה מורגנשטרן:  הנושא של מיגוניות הוא באחריות של פיקוד העורף

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו עדיין בשיח איתם

יהודה מורגנשטרן:  אני מקווה שנוכל להביא פתרון עם תקציב לנושא של מיגוניות

אימאן ח'טיב יאסין: על איזה סכומים מדובר עכשיו?     

יהודה מורגנשטרן: הרשויות קיבלו 300,000 על כל 10,000 תושבים

יהודה מורגנשטרן:  הרשויות הערביות קיבלו כ-50,000

יהודה מורגנשטרן:  זה לא סכום שאפשר לעשות איתו משהו, אבל גם אין מקלט

יהודה מורגנשטרן:  הפתרון בחברה הערבית הוא פתרון של מיגוניות

אימאן ח'טיב יאסין: 	צריך להביא מוכן ולשים

משה גפני: מתי תהיה תשובה?     

יהודה מורגנשטרן: אני מניח שעד יום ראשון או שני בשבוע הבא נדע האם מול פיקוד העורף אנחנו נכנסים לתמונה, או שזה נשאר אצל פיקוד העורף

חנוך דב מילביצקי: יש כרגע בעיה משמעותית מאוד עם מיגוניות במדינת ישראל, יש מחסור גדול

חנוך דב מילביצקי:  מיגונית עולה רבע מיליון שקל

חנוך דב מילביצקי:  ה-300,000 יכול לרכוש במקרה הטוב מיגונית אחת שאין כרגע בנמצא

חנוך דב מילביצקי:  מיגונית יכולה לתת פתרון למספר מועט מאוד של אנשים

חנוך דב מילביצקי:  הפתרון של מיגוניות הוא בעייתי, אלא אם כן יש פה עכשיו תקציב מטורף לאלפי מיגוניות, מה שאני לא רואה קורה מבחינה פרקטית

חנוך דב מילביצקי:  צריך לשבת ולחשוב  מה עושים עם הדבר הזה, כי זו לא רק בעיה של הרשויות הערביות, זו בעיה כללית במדינת ישראל

יהודה מורגנשטרן: ענף החקלאות צריך את זה בתוך שדות

יהודה מורגנשטרן:  יש לא מעט מקומות שהאתגר הזה קיים

משה גפני: יש חברה באשקלון שעושה את המיגוניות באופן פרטי, רק הבעיה שהיא סגרה את המפעל

משה גפני:  יש אנשים שפנו אלי, אמרו שהם הזמינו והחזירו להם את כסף

אליהו דלל: דרך אגב, חלק מחברות הבנייה בונות היום מיגוניות במקום יחידות דיור

אליהו דלל:  מיגוניות משפחתיות עולות הרבה יותר זול, משהו כמו 40,000 שקל

משה גפני: נכון, על זה דיברתי

יהודה מורגנשטרן: כמו שהשר אמר קודם, מחריגים את ענף הבנייה מהפיצויים, כי אומרים שהוא עובד כמו בקורונה

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו צריכים לוודא שיש ידיים עובדות

יהודה מורגנשטרן:  העברנו החלטת ממשלה להגדלת מספר העובדים הזרים ל-23,000 עובדים

יהודה מורגנשטרן:  זה אתגר לא פשוט להביא אותם לפרק זמן קצר

יהודה מורגנשטרן:  יש הארכות של עוד חצי שנה לאשרות השהייה הקיימות של עובדים שכבר נמצאים בארץ

חמד עמאר: כמה יש לנו כאלה?     

יהודה מורגנשטרן: כ-5,000,6,000

אורית פרקש הכהן: הבעיה היא להביא אותם, כי כרגע אף אחד לא רוצה לבוא

חמד עמאר: כמה עובדים זרים יש היום במדינת ישראל?     

יהודה מורגנשטרן: בענף הבנייה?     

חמד עמאר: כן

יהודה מורגנשטרן: בין 17,000 ל-20,000

חמד עמאר: יש מישהו שמרכז את כל הנושא הזה?     

יהודה מורגנשטרן: כן, המשרד אצלנו ביחד עם רשות האוכלוסין

חמד עמאר: על הארכת האשרות עובדים?     

יהודה מורגנשטרן: כל מי שהיה פה בארץ והולכת להסתיים לו האשרה קיבל הארכה

אורית פרקש הכהן: לכמה עובדים שכרגע נמצאים האריכו את האשרה?      

יהודה מורגנשטרן: כמה אלפים בודדים

אורית פרקש הכהן: כשהביקוש הוא לעשרות אלפים

יהודה מורגנשטרן: חד משמעית

אימאן ח'טיב יאסין: למה לא הופכים את העבודה הזאת לעבודה מועדפת?      

חנוך דב מילביצקי: עבודה בבניין היא עבודה מועדפת תמיד

אימאן ח'טיב יאסין: בגלל התנאים המיוחדים עכשיו היא עוד יותר

משה גפני: משרד השיכון נדחק הצידה, הוא לא נמצא בתוך המתווה של השר

משה גפני:  בשביל זה אנחנו מקיימים את הדיון

יהודה מורגנשטרן: על מנת להגדיל את ההיצע, הכנסנו בהחלטת ממשלה שיטות בנייה חדשות

יהודה מורגנשטרן:   פינינו לא מעט אנשים מבתיהם שנמצאים באזורי קו עימות, דחינו תשלומים של שכר דירה בדיור הציבורי ובגיל זהב

משה גפני: מה זה "דחינו תשלומים"?     

יהודה מורגנשטרן: דייר בדיור הציבורי משלם כ-450 שקל בממוצע בחודש

יהודה מורגנשטרן:  כרגע יש דחייה שנעשתה בחוק

משה גפני: השר פנה לשר האוצר כדי לבטל את התשלומים?     

יהודה מורגנשטרן: כן, לבטל את התשלומים

משה גפני: זה מה שצריך לעשות

אימאן ח'טיב יאסין: מה עם האחרים שיושבים בבית בלי עבודה ויש להם משכנתאות, או שצריכים לשלם שכר דירה? אי אפשר להפקיר אותם

יהודה מורגנשטרן: מס רכוש מטפל במי שנפגע לו הבית

יהודה מורגנשטרן:  בנכס של המדינה שנפגע אנחנו צריכים לטפל מכסף תקציבי

יהודה מורגנשטרן:  שמנו כבר מספר מיליונים מתקציב המשרד על מנת לשקם דירות של דיור ציבורי

יהודה מורגנשטרן:  הקמנו מוקד ייעודי לאותם דיירים, והארכנו שעות פעילות בתוך בתי גיל זהב

יהודה מורגנשטרן:  יש לנו מודל לסיוע בשכר דירה למשקי בית

יהודה מורגנשטרן:  את המודל הזה, במידה והמדינה תרצה להרחיב, אנחנו יודעים להרחיב

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו מגבשים מתווה לשימוש בדירות חדשות, יוצאים בקול קורא ליזמים שרוצים להעמיד דירות חדשות לטובת מפונים

ולדימיר בליאק: אתה יכול להרחיב טיפה לגבי המודל?     

יהודה מורגנשטרן: יש לא מעט יזמים שבאים אלינו ואומרים שהם רוצים לשים דירות לטובת מפונים

יהודה מורגנשטרן:  יש קיבוצים שיבחרו לא ללכת לקיבוץ מארח, הם ירצו להיות בבניין משותף ביחד

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו יודעים לקחת דירות של חברת "דירה להשכיר" ו-דירות של יזם פרטי שיש לו בניין

יהודה מורגנשטרן:  יש לנו את המודל כדי לחבר בין יזם לבין אנשים במימון המדינה

יהודה מורגנשטרן:       יש למשרד קרוב ל-100 מיקומים למקרה של קטסטרופה, זירה רב מערכתית, ואז יודעים להקים מעיר אוהלים עד מבנים יבילים מהירים

יהודה מורגנשטרן:  זה לא פתרון לטווח קצר, זה פתרון לטווח בינוני וארוך, ושהשם יעזור ולא נצטרך להגיע למקום הזה

יהודה מורגנשטרן:       לשוק הדיור לפני המלחמה היו יעדים, היו פעולות יזומות בנושא של היצע נדל"ן, עידוד עלויות פיתוח וסבסוד פיתוח

יהודה מורגנשטרן:  היה אמור להיות ב-12

יהודה מורגנשטרן: 10 קבינט דיור שבו היינו אמורים להביא שורה של החלטות, כולל סבסוד של עלויות פיתוח ותמרוץ לרשויות מקומיות על שיווקי קרקע

יהודה מורגנשטרן:  כיום יש לנו סגירה של אתרי בנייה, מחסור בעובדי בניין, צמצום בביקושים, בעיקר באזורים שנפגעו בצפון ובדרום, האטת פעילות של ועדות התכנון, דחיית מועדים של סגירת מכרזים

יהודה מורגנשטרן:  הקפאנו את הגרלות דירה בהנחה, ויש צמצום בהוצאות הממשלה בתחומים השוטפים כי היד עכשיו קמוצה

יהודה מורגנשטרן:  אם אנחנו לא רוצים לקבל קטסטרופה של עלייה במחירי הדיור ביום שאחרי, אנחנו צריכים להגדיל את ההיצע

יהודה מורגנשטרן:  על מנת להגדיל את ההיצע, יש לצמצם את לוחות הזמנים, לקדם תכנון ושיווק, לראות איך מקדמים היתרים, איך גורמים לאישורי אכלוס לקרות מהר יותר, להביא כוח אדם לענף, לייצר חדשנות, לסבסד פיתוח, להאיץ נדל"ן, לדחות תשלומי פיתוח, לתת סל תמריצים ודירה בהנחה כסוג של הבטחת רכישה

יהודה מורגנשטרן:  ככל שיש יותר זוכי דירה בהנחה, כך יש מישהו שבסוף יקנה את הדירה

משה גפני: תצטרך עד סוף הדיון להגיד לנו במה אתם רוצים שאנחנו נתמקד כשאנחנו באים לדון עם משרד האוצר, כי בינתיים אתם לא נמצאים בתוך הלופ הזה שצריך לסייע לו

משה גפני:  אורית פרקש, בקשה

אורית פרקש הכהן: בוקר טוב , אדוני היושב ראש, כבוד השר, המנכ"ל, חברים בוועדה

אורית פרקש הכהן:  תודה רבה שהגעתם לוועדה הזאת ואתם משקפים לנו את המצב ואת כל העשייה שאתם עושים

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה לשקף את מה שאנחנו כחברי כנסת חווים מביקורים מאוד אינטנסיביים אצל המפונים, אם זה בבתי מלון בים המלח, באילת ובעוד מקומות

אורית פרקש הכהן:  מדינת ישראל עוברת כאן אירוע נוסף על משבר הדיור שאתה כשר ואתה כמנכ"ל טיפלתם בו עד כה

אורית פרקש הכהן:  יש פה אירוע שאפילו בעולם לא מודעים אליו

אורית פרקש הכהן:  ברגע זה יש מעל ל-130,000 ישראלים שפונו מבתיהם ונמצאים במגורים זמניים

אורית פרקש הכהן:  זה אירוע חברתי ונפשי ממדרגה ראשונה

אורית פרקש הכהן:  איך כל העשייה המאוד ברוכה הזאת שדיברת עליה, אדוני המנכ"ל, פוגשת את המציאות? חלק מהאנשים בעוטף מגיעים מבתים פרטיים, משטחים, והשהות הזאת בבתי המלון מאוד קשה להם

אורית פרקש הכהן:  גם בתי המלון לא ערוכים לעומס הזה

אורית פרקש הכהן:  אנחנו יודעים שייקח בין חצי שנה לשנה עד שהם יוכלו לחזור

אורית פרקש הכהן:  מה המלאי שיש לכם בדיור החלופי? מה לוחות הזמנים להעברת האנשים האלה ליישובים כדי שתהיה להם קהילתיות? ה-130,000 ישראלים שאני מדברת עליהם לא כוללים את העיר נהריה

אורית פרקש הכהן:  אם אנחנו מפנים את העיר נהריה, מדובר על עוד כמה עשרות אלפי ישראלים

אורית פרקש הכהן:  מהדיבור שלי עם המון צעירים ישראלים יש רצון לבוא וליישב את חבל הארץ הזאת עכשיו, בלי קשר לתושבי העוטף

אורית פרקש הכהן:  כדאי שמשרד השיכון ייצור יוזמות שימשכו ישראלים לבוא וליישב את העוטף

משה גפני: חיים פייגלין מהקבלנים, בקשה

חיים ילין: תודה רבה, אדוני היושב ראש

חיים ילין:  ענף הבנייה מחזיק כ-167,000 דירות בהליכי בנייה, כ-350,000 עובדים וכ-11% מהתמ"ג של ישראל

חיים ילין:  יש השלכות אדירות של ענף הבנייה על התעשייה ועל ענפים אחרים

חיים ילין:  יש לענף חצי טריליון שקל חוב שהוא נושא על גבו, שזה מעבר לכל המיסוי הייחודי שמונח עליו וכל האלונקות האחרות שהוא סוחב

חיים ילין:  קל מאוד כרגע להקריס את הענף הזה, קל מאוד להפיל אותו, אבל אם ישאירו לו את הראש מעל המים, הוא יידע להיות הקטר שמוציא ביום שאחרי את המשק ואת הכלכלה מהמשבר

חיים ילין:  זה קרה אחרי הקורונה, זה קרה אחרי כל המלחמות בעבר

חיים ילין:  קשה לי להסביר לך, אדוני היושב ראש, כמה מרה הייתה אכזבתנו כשקראנו בלילה שהענף הזה הוחרג מהמתווה של הסיוע

חיים ילין:  מדובר בענף שהתגייס ביום הראשון, מדובר בענף שנפגע בפעילות שלו ב-90% וב-100% בימים הראשונים

חיים ילין:  כל מה שהוא עסק בו בימים הראשונים היה אפודים קרמיים, מזרונים, מזון, מכשירי החייאה לבתי חולים, ליחידות צבאיות

חיים ילין:  זה מה שעושים גם עד לרגע זה, כי הפעילות כרגע היא רק 35% מההיקף הרגיל של הפעילות בענף הבנייה

משה גפני: עם מי דיברתם?     

חיים ילין: ביקשנו ממנכ"ל האוצר שלומי הייזלר, מאגף התקציבים

משה גפני: מה הם אמרו לכם?     

חיים ילין: אמרו לנו שאנחנו אף פעם לא היינו בתוך הסכמי הסיוע כשהיו משברים

חיים ילין:  הדבר הוא פשוט לא נכון

חיים ילין:  אני מכיר את כל המשברים שהיו פה, אני בענף הזה ארבעים וכמה שנים

חיים ילין:  בקורונה לא ביקשנו כלום, לא ביקשנו סיוע, משום שהענף הזה הוגדר כענף חיוני למשק והוא פעל

חיים ילין:  אמנם לא פעלנו בהיקף מלא, אבל כל הפלסטינים נכנסו לישראל

חיים ילין:  אפילו קיבלנו אישור להלין אותם בישראל

חיים ילין:  הענף פעל כמעט ב-100% בתקופת הקורונה

חיים ילין:  היום המצב הוא לחלוטין שונה

חיים ילין:  היום הצוות שלנו ברובו מגויס, היום יש 90,000 עובדים פלסטינים שלא מגיעים לאתרים

חיים ילין:  גם חלק מהעובדים הישראלים לא מגיעים לאתרים

חיים ילין:  אם היום לא יסייעו לנו, הענף הזה פשוט יטבע

חיים ילין:  צריך להחזיק לו את הראש מעל המים, כדי שהוא יוכל לחזור ולחלץ את המשק מהמשבר ביום שאחרי

חיים ילין:  אנחנו נלחמים היום על לעבוד

חיים ילין:  ברגע זה שאני יושב פה מתבררת עתירה בבית משפט כנגד חמישה ראשי ערים שהחליטו לסגור את הפעילות בערים שלהם

משה גפני: למה?     

חמד עמאר: בגלל שהם לא רוצים עובדים ערבים אצלם

חנוך דב מילביצקי: לא רק ערבים, גם זרים

משה גפני: למה אנחנו לא יודעים מהבעיה שאתה מעלה?     

חמד עמאר: אתמול דיברת על הבעיה הזאת כאן בוועדה

חמד עמאר:  נציג הקבלנים דיבר על זה לפני שבועיים, זה לא חדש

חיים ילין: התקשורת אזכרה את זה 61 פעמים

משה גפני: אני מתנצל, לא את הכל ראיתי, היו לי את הבעיות שהיו לי עם האוצר

חיים ילין: אנחנו חייבים לחזור לפעילות

חיים ילין:  במלחמת לבנון השנייה, שזאת הפעם האחרונה שהיה מתווה מיוחד לענף הבנייה, היינו בפנים

חיים ילין:  ענף הבנייה הוא לא ענף שיכול להגיב בצורה מהירה לכל תרחיש, כי מרגע שקונים קרקע ועד שיש מזה דירה לוקח חמש שנים

משה גפני: אודי בן אורי, התאחדות התעשיינים, בקשה

אודי בן אורי: 	התאחדות התעשיינים פועלת עם למעלה מ-350 מפעלים שקשורים לענף הבנייה - מאגרגטים, דרך בטון, מוצרי בטון, ברזל, אלומיניום, אבקות, ועד מטבחים וכל מה שקשור לזה

אודי בן אורי:  היקף הפעילות של 350 המפעלים האלה הוא בסביבות 25 מיליארד שקל בשנה, ומועסקים בענף עשרות אלפי עובדים, אם במישרין או בעקיפין

אודי בן אורי:       	טרם המלחמה הענף הזה היה בהאטה, כמו שגם ציין השר, על רקע הקיפאון במשק

אודי בן אורי:  המלחמה שפרצה רק העמיקה את הבעיה

אודי בן אורי:  נוסיף לזה גם את הירידה בבנייה, את הירידה באספקה, את השינוי בשער היורו והדולר לקניית חומרי גלם, את הבעיות של הקבלנים מול הבנקים

אודי בן אורי:  אנחנו בתעשייה שלנו, בניגוד אליכם הקבלנים, נמצאים בסדר גודל של 45% פעילות ביחס לתקופה רגילה, כי יש לנו את האפשרות למלא בינתיים את המחסנים

אודי בן אורי:  אם לא יקנו, ניאלץ לעצור גם את המפעלים

אודי בן אורי:       	משק הבנייה מסתמך כמעט כולו על אשראי פיננסי

אודי בן אורי:  העלאת הריבית והירידה במכירות ערערו את היציבות הכלכלית של חברות הבנייה שגם ככה נעזרות במינוף גבוה יחסית מהבנקים

אודי בן אורי:  הדבר הזה מגדיל את הסיכון לספקים

אודי בן אורי:  רוב הלקוחות שלנו בענף מיצו את מקסימום האובליגו וביטוח האשראי שאנחנו יכולים לתת להם עוד טרם המלחמה

אודי בן אורי:  ביקשנו מהחשב הכללי לקבל ערבות ממשלתית לביטוחי אשראי כדוגמת ה-TOP-UP שהיה בתקופת הקורונה ועזר לנו להניע את האספקה לקבלנים

משה גפני: מה התשובה?     

אודי בן אורי: עדיין לא קיבלנו תשובה

ינון אזולאי: אתמול כשהעלינו את זה פה בוועדה הוא הבטיח לנו תשובה בנושא הזה

אודי בן אורי: הנושא הזה חשוב לנו מאוד, לכן אני מבקש את ההתערבות שלכם

משה גפני: 	זה עלה אתמול

משה גפני:  כשהם באו לבקש אישור לערבות מדינה, ינון ואנחנו שאלנו אותם

אודי בן אורי: 	אנחנו מבקשים שהרשויות המקומיות יאפשרו את הבנייה בתחומן ומכסת העובדים לתעשיית הבנייה תוגדל

אודי בן אורי:  אנחנו צריכים סדר גודל של 20,000 עובדים לענף

אודי בן אורי:  חשוב מאוד שיהיה חיזוק של התעשייה כחול-לבן

אודי בן אורי:  הרבה חומרי גלם מגיעים לארץ מתורכיה

אודי בן אורי:  אנחנו רואים איך התורכים מתייחסים אלינו

אודי בן אורי:  צריך לצאת מפה מסר שאומר שכל מה שהוא כחול לבן - -      

משה גפני: 	זה יוצא מהוועדה הזאת גם בימים רגילים, בימים של שגרה

משה גפני:  אנחנו מעדיפים כחול לבן

משה גפני:  אנחנו עומדים לצדכם בעניין הזה לגמרי

אודי בן אורי: 	היום זה יותר מתמיד

משה גפני: 	נכון

אודי בן אורי: אם משך זמן בנייה של דירה רגילה הוא סדר גודל של 24 עד 30 חודש, בבנייה מתקדמת שהרמה שלה היא לפחות טובה כמו בנייה רגילה, אפשר תוך שישה-שבעה חודשים

משה גפני: אתם מודעים לעניין הזה, נכון?     

יהודה מורגנשטרן: כן

אודי בן אורי: 	אני מוכן לשבת עם המנכ"ל ולהסביר לו

משה גפני: 	הוא אומר שהוא יודע

משה גפני:  הם מודעים לעניין הזה

אודי בן אורי: 	אנחנו מקבלים רמת דיוק הרבה יותר טובה, אנחנו מקבלים זמן הרבה יותר מהיר, רמת בטיחות הרבה יותר גבוהה

אודי בן אורי:  אם מנכ"ל משרד השיכון רוצה לעשות פגישה קצרה כדי שאני אציג לו, אני מוכן לעשות את זה

חמד עמאר: 	אני רוצה לחזור לנושא של המקלטים

חמד עמאר:  הבנתי שהוצעו 45 מיליון שקל למקלטים בצפון

חמד עמאר:  מה לגבי הדרום?      

משה גפני: למה עשיתם את זה רק לצפון ולא לדרום? לא היה לכם מספיק כסף?      

יהודה מורגנשטרן: נכנסנו לווקום כשכל המדינה התעסקה בדרום

אימאן ח'טיב יאסין: איפה בדרום התעסקו? זה רק דיבורים

יהודה מורגנשטרן: אני מדבר על אשדוד דרומה

חמד עמאר: 	זה לא נכון

יהודה מורגנשטרן: מחר יש לי פגישה עם מנכ"ל משרד הפנים על הנושא הזה, כדי לבוא ולראות אם צריך להסתכל על כל הארץ

משה גפני: 	כולל הדרום

יהודה מורגנשטרן: כולל הדרום, יבנה והאזור

יהודה מורגנשטרן:  דרום זה לא רק אשקלון ודרומה

חמד עמאר: 	לפני כמה ימים ראיתי תכנית של גואטה על המקלטים באשקלון

חמד עמאר:  זה מזעזע לראות את המקלטים שם, לראות אנשים נכים שלא יכולים לרדת למקלט

חמד עמאר:  גם אם הם יורדים למקלט, המקלט נראה זוועתי, בלתי אפשרי להיכנס למקלט הזה

חמד עמאר:  כמו שהקציתם 45 מיליון שקל לצפון, כך תקצו 45 מיליון שקל כדי להשמיש את כל המקלטים בדרום

אסף וקסלר: כל מי שלא היה לו ממ"ד צמוד לדירתו באשקלון פונה למלון

חמד עמאר: לא נכון, אתם נותנים נתונים לא מדויקים

חמד עמאר:  לא את כולם פינו משם

חמד עמאר:  אנשים רוצים שיהיה להם מקלט, אנשים רוצים להישאר בבתים שלהם

חמד עמאר:  לא כולם רוצים להתפנות, לא כולם רוצים להגיע לבית מלון

חמד עמאר:  זה לא תענוג אחד גדול להיות כל המשפחה בחדר אחד בבית מלון

חמד עמאר:  צריך לדאוג לתקציב

חמד עמאר:       הנקודה השנייה היא מקלטים במגזר הדרוזי

חמד עמאר:  כל היישובים הדרוזיים הם בצפון

חמד עמאר:  אין שם מקלטים להשמשה ו-80% מהבתים הם בלי ממ"ד

חמד עמאר:  אמרו שצריך לפנות את חורפיש, אבל חורפיש לא מתפנה

חמד עמאר:  קשה מאוד לפנות את היישובים הדרוזיים

חמד עמאר:  אנחנו לא מתפנים, אנחנו לא יוצאים מהבית שלנו

חמד עמאר:  צריך לדאוג למיגוניות כמה שיותר מהר לכל היישובים הדרוזיים

חמד עמאר:  אני לא ארפה עד שנשיג מיגוניות ליישובים הדרוזיים בצפון

חמד עמאר:       	אנחנו עדיין לא קולטים איפה אנחנו נמצאים

חמד עמאר:  מה שהיה לפני 7 באוקטובר לא יהיה יותר

חמד עמאר:  אם נמשיך להתנהג איך שאנחנו מתנהגים, מחיר דירה במדינת ישראל יגיע ל-10 מיליון שקל

חמד עמאר:  הפלסטינים לא יחזרו לעבוד וגם הערבים הישראלים

חמד עמאר:  אנשים לא יכניסו את העובדים לאתרי הבנייה

חמד עמאר:  אם לא ניערך כמו שצריך ונעשה את העבודה כמו שצריך, נגיע למצב שאנשים לא יוכלו לקנות דירה במדינת ישראל

חמד עמאר:  17,000 עובדים בענף הבנייה בכל מדינת ישראל לא ייתן את הפתרון

חמד עמאר:  אתה יכול לתת הלוואות, לתת קרקע, אבל אם אין לך עובדים שיעבדו אתה לא יכול לתת עוד דירות ועוד בניינים שאנשים יגורו בהם

חמד עמאר:        	אנשים רוצים לעזוב את בתי המלון

חמד עמאר:  יוצא לי להיות בבתי מלון ולשמוע את האנשים

חמד עמאר:  אנשים רוצים דיור חלופי כי אין להם לאן לחזור

חמד עמאר:  היינו צריכים אחרי ה-7 באוקטובר להתחיל לדאוג לדיור חלופי, כדי שלאנשים יהיה מקום להיות בו במשך חצי שנה ושנה עד שישקמו להם את הבתים שלהם

חמד עמאר:       אנחנו בצפון בבעיה מאוד קשה, כי הרבה אנשים לא ירצו לחזור כשחיזבאללה נמצא שני מטר מהבתים

חמד עמאר:  אנחנו צריכים לדאוג גם לאותם אנשים שלא ירצו לחזור לבתים שלהם

חמד עמאר:  אנשים לא יחזרו אם לא נטפל בחיזבאללה

משה גפני: אלדד ניצן, ענף הבנייה

אלדד ניצן: 	המפתח לפתרון המשבר זה העובדים

אלדד ניצן:  יש היום בארץ 17,000 עובדים זרים בעבודות הרטובות

אלדד ניצן:  הם המאסה היחידה שעובדת היום

אלדד ניצן:  קבלנים היום מוכנים לשלם לעובד סכומים דמיוניים

אלדד ניצן:  אנחנו נמצאים במצב חירום, לכן אנחנו לא יכולים להתנהל בהסכמים בילטראליים ולחכות עד שזה ייחתם וההוא ייחתם

אלדד ניצן:  צריך להביא לפה עובדים

אלדד ניצן:  כשנתנו לנו, לתאגידים, אפשרות להביא עובדים, הבאנו את זה בשנייה

אלדד ניצן:  הסינים לא מוכנים להביא עובדים במסגרת הסכמים בילטראליים, הם רק רוצים במסגרת פרטית

אלדד ניצן:  אם מחר נותנים לתאגידים להביא עובדים לא במסגרת הסכמים בילטראליים, אנחנו תוך חודש ימים מנחיתים פה 30,000 עובדים, גומרים את הסיפור הזה מיד

אלדד ניצן:  אחרי שתיגמר המלחמה והעובדים יהיו פה נחזור להסכמים הבילטראליים

אלדד ניצן:  אדוני היושב ראש יכול להוציא מפה הוראה להביא עובדים לא במסגרת הסכמים בילטראליים

אלדד ניצן:  אפשר להביא את כל מה שרוצים בתקופה קצרה מאוד

אלדד ניצן:  כבוד השר, תוך חודש יהיו פה עובדים

אלדד ניצן:        	אדוני היושב ראש, בוועדות שהיינו איתך באת והצבעת על האגרות המיותרות, על ההיטל

אלדד ניצן:  אדוני פעל לביטול ההיטל ועשה דבר גדול

אלדד ניצן:  התאגידים הם הגוף היחיד היום שקולט את העובדים, המעמסה הכלכלית היא עליהם

אלדד ניצן:  אנחנו צריכים לקחת דיור לעובדים, לעשות להם ביטוח רפואי

אלדד ניצן:  יש פה מימון מטורף

אלדד ניצן:  אני מבקש מכבוד יושב ראש הוועדה לבטל את האגרות בהוראת שעה לשנה, כדי לתת לתאגידים לקלוט את העובדים הזרים

אלדד ניצן:  העניין מונח לפתחו של האוצר

משה גפני: אימאן, בקשה

אימאן ח'טיב יאסין: 	שמענו ראשי רשויות שאומרים שהם לא רוצים עובדים ערבים בשטח שלהם

אימאן ח'טיב יאסין:  לא רוצים עובדים ערבים? רוצים להביא עובדים זרים? בסדר, תביאו עובדים זרים, אבל מה עם העובדים הערבים שעבדו בבנייה ולא מקבלים עכשיו כלום, לא חל"ת ולא שום פיצוי? יש להם משפחות

אימאן ח'טיב יאסין:  כלום פה לא מתייחס לאותם אנשים

אימאן ח'טיב יאסין:  אי אפשר להשאיר אותם מאחור

אימאן ח'טיב יאסין:       	צריך למגן את כל הדרום

אימאן ח'טיב יאסין:  למה לא מדברים על החברה הערבית שחטפה ועדיין חוטפת? יש יותר מ-300,000 תושבים ביישובים הבדואיים

אימאן ח'טיב יאסין:  אפילו בתוך הערים אין מקלטים

אימאן ח'טיב יאסין:  מה עם 130,000 התושבים בכפרים הבלתי מוכרים? זוועה מה שקורה שם

אימאן ח'טיב יאסין:  הם לא בני אדם? הם לא אזרחים במדינת ישראל? הם לא משלמים מסים? למה לא מתייחסים אליהם בתכנית? הם לא שילמו מחירים כמו האחרים? הם לא חיים תחת רקטות כל הזמן? לא שמעתי אף מילה בעניין הזה

אימאן ח'טיב יאסין:  אי אפשר להפקיר 20% מהתושבים במדינה

אימאן ח'טיב יאסין:  אם אנחנו אומרים שאנחנו צריכים לצלוח את זה ביחד, לפחות שנרגיש ביחד

אימאן ח'טיב יאסין:  כדי להרגיש ביחד צריך מעשים, לא דיבורים, לא סיסמאות בצמתים, לא כותרות וכתוביות

אימאן ח'טיב יאסין:       	הפלח של האוכלוסייה שמופקר לגמרי הוא הסטודנטים

אימאן ח'טיב יאסין:  הלימודים שלהם נדחים כל הזמן

אימאן ח'טיב יאסין:  מה עושים איתם? דוחקים את האנשים לפינה

משה גפני: 	זה לא רק הערבים

אימאן ח'טיב יאסין: 	נכון

אימאן ח'טיב יאסין:  זאת עוד בעיה שצריך לטפל בה

אימאן ח'טיב יאסין:  מה עם העובדים המובטלים שיש מאחוריהם משפחות?  צריך להפנות אותם למקומות אחרים, אי אפשר להשאיר אותם בצורה כזאת

אימאן ח'טיב יאסין:  למה צריך לפטר אנשים שנמצאים באזור מסוים?      

משה גפני: 	דיברנו על כל הארץ

אימאן ח'טיב יאסין: הוא דיבר לגבי משכנתאות

משה גפני: יש את העניין הזה במקומות המטווחים

חיים ילין: אנחנו לא נוותר על העובדים הערבים גם אם איזה ראש עיר חושב שנוותר עליהם

אימאן ח'טיב יאסין: 	אנחנו כל הזמן, אם זה ברעידות אדמה, אם זה במלחמות, אם זה במפגע בריאותי כמו שהיה בקורונה, מדברים על החברה הערבית שנמצאת בחצר האחורית של החברה הישראלית

אימאן ח'טיב יאסין:  אני חושבת שאנחנו לא צריכים כל הזמן רק לדבר

אימאן ח'טיב יאסין:  נכון, צריך עכשיו פתרונות זמניים, אבל הגיע הזמן לחשוב על פתרונות קבע

חיים ילין: בענף הבנייה מתקיים דו קיום מופתי לאורך עשרות שנים

חיים ילין:  אנחנו חיים עם הערבים ולא נוותר עליהם גם אם ראש עיר מקבל טלפון מהשכנים כי יש ערבית שמדוברת על איזה פיגום בעיר שלו

ינון אזולאי: 	כולם מטילים את הרפש על השלטון המקומי, אבל אני לא חושב שזו הדעה של הרשויות

איתן ברושי: 	אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, המרחב הכפרי והתנועה הקיבוצית שילמו מחיר יקר על המחדל הנורא שהתרחש בשבועות האחרונים

איתן ברושי:  המדינה לא יכולה לפעול בכלים שגרתיים כשהמצב הוא מצב חירום ומלחמה, צריכים לפעול בכלים בלתי קונבנציונאליים ולהכריז על מצב חירום גם במשרדי הממשלה

איתן ברושי:  זה אומר קיצור הליכים, ביטול בירוקרטיה מיותרת, פתרונות יותר מהירים

איתן ברושי:  אין חלום כזה שיביאו קיבוץ לבית רב קומתי לחמש שנים

איתן ברושי:  הפתרונות לא יהיו לחצי שנה

איתן ברושי:  דובר פה, כפי שנאמר, על שיקום

איתן ברושי:  השיקום הזה הוא לא רק בטון, הוא גם שיקום חברתי, רוחני, בוודאי בקהילות שקיימות 100 שנה, אולי אפילו יותר

איתן ברושי:  שאלת ההתיישבות היא שאלה משמעותית מאוד ובעלת היקפים גדולים וחסרי תקדים

איתן ברושי:  אנחנו כבר חודש במלחמה

איתן ברושי:  עוד לא המציאו שום פתרון, מקסימום הקימו עוד ועדה והחליפו חמישה פרויקטורים

איתן ברושי:  צריך להיערך, כפי שחמד אמר, גם לצפון

איתן ברושי:  לא צריך להיות מופתעים שזה יקרה בצפון

איתן ברושי:  עכשיו ההפתעה נגמרה

איתן ברושי:  לא צריך להמציא את המנוע

איתן ברושי:  בתוך ההתיישבות יש אזורים עם תב"ע, אפשר כבר מחר להתחיל לבנות את המבנים

איתן ברושי:  חבריי הקבלנים, תדאגו שהמחצבות ימשיכו לעבוד ולא יהיו תלויות במחצבות של יהודה ושומרון, כי כבר היום יש מחסור בחומר גלם

חיים ילין: 	זה לא בידינו

איתן ברושי: 	זה תלוי ברשות מקרקעי ישראל

ולדימיר בליאק: 	אדוני השר, אדוני המנכ"ל, אני מצטרף לכל מה שנאמר פה בנושא של המקלטים

ולדימיר בליאק:  אני כל יום מקבל פניות מתושבי אשקלון על בעיה בהשמשת המקלטים

ולדימיר בליאק:  זו העיר הכי מטווחת במלחמה הזאת בארץ

משה גפני: 	אמר המנכ"ל מקודם שהוא אמור לשבת מחר עם מנכ"ל משרד הפנים

ולדימיר בליאק: 	שימו לב לאשקלון, כי יש שם בעיה אקוטית בנושא של המקלטים שצריך לפתור

ולדימיר בליאק:  בשבועות האחרונים הייתי ב-14 בתי מלון בכל רחבי הארץ, נפגשתי עם אלפי מפונים

ולדימיר בליאק:  יש לי תחושה שכל האירוע הזה של המפונים לא מתוכלל מספיק ברמה של הממשלה ולכן הבעיות נשארות ללא פתרון

ולדימיר בליאק:  אני מאוד אשמח אם זה יתוכלל ברמה של כל משרד, כי בעיני רק כך אפשר להגיע לפתרונות

ולדימיר בליאק:       אני מאוד שמח שאתם מדברים עם המיזמים של דירות פנויות, אני חושב שיש שם פוטנציאל מאוד גדול

ולדימיר בליאק:  אגב, לא כל הקיבוצים מעוניינים, חלק רוצים לשמור על סביבה כפרית

ולדימיר בליאק:       	אני חושב שהמטרה העיקרית של המשרד היום זה להבטיח המשכיות עסקית של ענף הבנייה

ולדימיר בליאק:  זה יכול להיות 40%, זה יכול היות 30% או 20%

ולדימיר בליאק:  אם ענף הבנייה ייפול בתקופה הזאת נחטוף בהרבה מאוד תחומים, בטח עם החשיפה שלו לבנקים

ולדימיר בליאק:  בכל דרך אפשרית צריך להבטיח את ההמשכיות העסקית של הענף

אליהו דלל: 	אדוני היושב ראש, כבוד השר והמנכ"ל, תודה שהגעתם לוועדה

אליהו דלל:  זה הזמן לשבת עם התאחדות התעשיינים ולמצוא פתרונות למשבר

אליהו דלל:  זה יכול להתחיל מהנושא של הבנייה המתועשת

אליהו דלל:  רמ"י מוכר קרקע במזומן

אליהו דלל:  היום אפשר וצריך למכור לקבלנים בתנאי תשלום שיכולים להיות גם למשך שנה, לא במזומן, ואם הם מקדמים את הבנייה, אז לקצר או לתת להם מענקים בנושא הזה

אליהו דלל:        	צריך לקחת את הרשויות המקומיות כשותפים

אליהו דלל:  כששימשתי ברשות בתפקיד סגן ממלא מקום ויושב ראש הוועדה לתכנון ובנייה קידמתי כמה שיותר היתרים, זאת בתנאי שלא היו הקלות

אליהו דלל:  תתנו את הנושא הזה כסיוע, תקיימו כמה שיותר שיחות עם הקבלנים, יש להם לא מעט רעיונות

אליהו דלל:  רק בשיחה יחד עם ההתאחדות ניתן להגיע להישגים

אליהו דלל:  ככל שתתנו יותר שיווקים, ככה יהיה טוב לענף הבנייה, כי היום ענף הבנייה נמצא באיזה שהוא משבר נקודתי

אליהו דלל:  זה הזמן לתת להם את הסיוע

אליהו דלל:  מה סך הכל הם רוצים? הם רוצים לבנות, הם רוצים קרקע

אליהו דלל:  הם לא מבקשים סיוע כספי מיידי בכסף, אלא בעיקר את התנאים מסביב כדי לקדם את נושא הבנייה

אליהו דלל:       	יש קרוב ל-150,000 מפונים שנמצאים בבתי מלון

אליהו דלל:  לא לכולם נוח להיות בבתי מלון

אליהו דלל:  זה נוח אולי לשבוע או לשבועיים, אבל אחרי זה כולם רוצים להתפנות, רוצים לחזור הביתה, רוצים ללכת למקומות אחרים

אליהו דלל:  ראיתי בנייר שלכם שאתם מקדמים בנייה מסוימת באתרים מסוימים או בקיבוצים

אליהו דלל:  יש היום קרווילות מודולריות שניתן לבנות תוך ארבע שעות

אליהו דלל:  אם יש מלאי של 1,000 כאלו, ניתן לבנות אותן בין שבועיים לחודש, כאשר מה שצריך זה קרקע

אליהו דלל:  לרמ"י אין בעיה של קרקע

אליהו דלל:  אפשר לשים את הקרווילות האלו על קרקע של רמ"י שצמודה לערים או למועצות אזוריות

אליהו דלל:  יחידה כזאת עולה החל מ-100,000 שקל

אליהו דלל:  אנשים יכולים לגור בה חודשיים, שלושה ואחרי זה ניתן לתת את זה לזוגות צעירים שמחכים לדירות

אליהו דלל:  אם זה  יהיה צמוד לערים או לאזורים מסוימים, אז מים וחשמל יכולים להית מאוד מאוד נגישים

אליהו דלל:  אני העברתי לבבצ'יק טלפון

אליהו דלל:  אני מוכן לקחת על עצמי פיילוט עם רשות מסוימת כדי לקדם דבר כזה

אליהו דלל:  אני חושב שנכון לעשות את זה, כי לא כל המפונים רוצים להגיע לבית מלון

מיכל שיר סגמן: 	כדאי שהקבלנים, היזמים והאדריכלים של העוטף ייקחו חלק פעיל בשיקום של כל השכונות

מיכל שיר סגמן:  זה גם יעזור להם וגם יוציא אותם מכל מעגל הצדקה

משה סולומון: 	אנחנו מתנגדים להתייחסות לערביי ישראל בצורה שונה מכל אזרח אחר במדינת ישראל

משה סולומון:  אנחנו לא רואים באמירות מהסוג הזה אמירות שהן לגיטימיות

משה סולומון:       	בראשית המלחמה היו הרבה מאוד רשויות מקומיות שסגרו אתרי בנייה

משה סולומון:  הסגירה נבעה משלל סיבות, ממש לא מהסיבה שצוינה כאן בוועדה

משה סולומון:  היא נגעה בצורך של שמירה על צירים של כבישים ולא העמסה של משאיות באתרי עבודה, היא נגעה לקשיים בעצם ניהול המרחב העירוני בתוך הרשות

משה סולומון:  יושב ראש מרכז השלטון המקומי יחד עם התאחדות הקבלנים בוני הארץ ישבו והגיעו למתווה מוסכם שאף הוצג בוועדת הפנים והגנת הסביבה ופורסם על ידנו לרשויות המקומיות, מתווה שמסדיר את אופן הפעילות באתרי בנייה

משה סולומון:  כפי שצוין כאן גם על ידי נציג התאחדות הקבלנים, כרגע יש מעט מאוד רשויות שעדיין עומדות על סגירה מוחלטת של אתרי בנייה, לא על סגירת אתרי בנייה לעובדים ערבים או לאוכלוסייה כזאת או אחרת

משה סולומון:  כנגד הדבר הזה הוגשה עתירה לבית המשפט ויש דיון

משה סולומון:       	הוזכרה בוועדה הנכבדה הזאת כמה פעמים הסוגיה של הבאת עובדים זרים והגברה של הבאת עובדים זרים

משה סולומון:  לא מביאים עובדים זרים בגלל שיש בעיה עם העסקה של עובדים ערבים אזרחי מדינת ישראל, אלא כי ערבים מיהודה ושומרון לא יכולים להגיע לעבודתם

משה סולומון:  זה סגר שלא אנחנו אחראים לו, זה סגר שהצבא קבע על שטחי יהודה ושומרון

ינון אזולאי: 	למקלטים צריך לעשות את הטיפול שצריך, כי גם אלה שהתפנו אמורים לחזור אחרי 10 ימים, אחרי שבועיים

ינון אזולאי:  	פנה אלי דובי אמיתי בנושא של העובדים הזרים

ינון אזולאי:  הוא בקשר עם רשות האוכלוסין, עם אייל סיסו

משה גפני: 	מי אחראי?     

ינון אזולאי: 	רשות האוכלוסין

משה גפני: 	השר אמר שהוא ייתן תשובה באיזה שהוא שלב?     

ינון אזולאי: 	אתמול בצוהריים דיברתי עם דובי אמיתי

ינון אזולאי:  הוא אמר לי שהוא בקשר עם אייל סיסו

יהודה מורגנשטרן: בהחלטת ממשלה ניסינו להכניס את האפשרות להביא עובדים במודל שחבר הכנסת אזולאי ציין

יהודה מורגנשטרן:  הייתה התנגדות גורפת של כל המשרדים

יהודה מורגנשטרן:  כששאלתי מה הבעיה להביא בלי הסכמים בילטראליים ושנחיל עליהם את כל הכללים של סחר בבני אדם כהוראת שעה, במשרד המשפטים, במשרד העבודה, במשרד האוצר וברשות האוכלוסין הייתה התנגדות מקיר לקיר

ינון אזולאי: 	 יש חברה שיודעת לעשות מיגון של 11 מטר בתוך ארבעה ימים בעלות של 160,000 שקל

ינון אזולאי:  איפה הסיפור שלה? עוד פעם עובדים

ינון אזולאי:  מי שמתמחה בזה הם או נפאלים או סינים

ינון אזולאי:  הבעיה שכשאתה מביא נפאלים לארץ הם צריכים להיות תחת הגדרה של מומחים

ינון אזולאי:  לשלם למומחה זה כמעט פי שלוש ממה שאתה משלם לעובד רגיל

ינון אזולאי:       	יצא אתמול תזכיר חוק של פיצויים שהקבלנים מוחרגים ממנו

ינון אזולאי:  סיפרו לנו בקורונה שהם ממשיכים לעבוד, שאתרי בנייה פתוחים, אבל בסופו של דבר ראינו אחר כך עלייה במחירים של הדירות

ינון אזולאי:  אם תהיה עצירה של הבנייה, יום אחרי זה לא תהיה אפשרות לאנשים לקנות, ואני כבר לא מדבר איתך על אלה שרכשו דירות, על כמה איחור יהיה להם בקבלת הדירה ועל כך שבינתיים הם משלמים משכנתה, משלמים שכירויות

ינון אזולאי:  אם היום לא נתעשת ולא נעשה לזה סוף, יום אחרי זה יהיה קשה לנו לשווק דירות ולקנות דירות במדינה הזאת

ינון אזולאי:  הגיע הזמן שהם יוכרו גם בפיצויים, כי אחרת המתווה לא יתקדם

ינון אזולאי:  הפיגומים לא נכללים בענף הבנייה

משה גפני: אתם לא נכללים בענף הבנייה?      

מאיר שמש: אנחנו לא חלק מענף הבנייה

משה גפני: למה אתם לא נכללים בענף הבנייה?     

מאיר שמש: זה מה שאני שואל

חנן גינת: 	כבוד השר, כבוד המנכ"ל, כבוד היושב ראש, אני מצדיק כל מה שנאמר פה לגבי המפונים ואורך הזמן הקצר שיש להם במלונות

חנן גינת:  יש את המיידי עכשיו ואת הזמני במה שהוצג קודם, כי עד שיהיו קרווילות ייקח עוד זמן

חנן גינת:  אנחנו בקשר כדי לקדם את הפתרונות לכמה חודשים טובים

מאיר שמש: 	אנחנו מעל 10,15 שנה מנסים לראות לאן אנחנו שייכים, לאיזה סקטור

מאיר שמש:  פעם היינו שייכים לסקטור ענף הבנייה, אחר כך העבירו אותנו לשירותים

משה גפני: איפה הייתם 15 שנה?        

מאיר שמש: 	15 שנה נלחמים

משה גפני: 	המנכ"ל אומר שיש לו פתרון

מאיר שמש: 	אם אומרים שאנחנו לא שייכים לענף הבנייה, לפחות שיוציאו מכתב רשמי לאן אנחנו שייכים

משה גפני: 	כמה עובדים בפיגומים?     

מאיר שמש: 	אלפים

משה גפני: האם אלפים זה 16,000 או 2,000?     

מאיר שמש: בסביבות 15,000

משה גפני: אני ארצה תשובה על הפיגומים מהמנכ"ל

משה גפני:  נעמה לזימי, בקשה

נעמה לזימי: 	זה מצער בעיני, כבוד השר, שגם היום יש ישיבת קבינט חברתי-כלכלי שאין בה שום נושא וגם אתמול הייתה ישיבת ממשלה שלא היו בה נושאים

נעמה לזימי:  נדמה שאם לא היו ועדות בכנסת לא היה כל הדיון

נעמה לזימי:       	סיירתי בקיבוצי העוטף

נעמה לזימי:  אין ספק בכלל שהדילמה אם בית הוחרב לחלוטין, נפגע חלקית, נשרף רק חלקו או לא נפגע ורק עבר פוגרום לא צריכה לעמוד בסוגיה הזאת

נעמה לזימי:  מס רכוש צריך לתפקד אל מול הקיבוצים בהם היה הטבח

נעמה לזימי:  המקום הזה הוא שטח צבאי סגור, הוא זירת טבח, והשאלה על האם מס רכוש נוגע בבית שלי לא צריכה לעמוד ולרחף בכלל

נעמה לזימי:      	דובר פה על אשקלון ולא דובר על אופקים

משה גפני: 	לגבי מה?     

נעמה לזימי: 	לגבי האזורים הלא מוגנים באופקים

נעמה לזימי:  צריך להבין מה קורה עם העיר הזאת שהוזנחה

משה גפני: 	היא תיכנס לתוך המתווה

נעמה לזימי: 	חשוב מאוד

נעמה לזימי:  זו עיר שהיה בה טבח גדול, נרצחו בה 50 אנשים, ויש בה הרבה שכונות לא ממוגנות

נעמה לזימי:  לצערי היא הוזנחה בשיח

נעמה לזימי:        	זאת ממשלה שחבטה בדיור הציבורי בכך שעדיין לא ראינו את החוק של זכויות רכישה

נעמה לזימי:  את טבריה תקתקתם בשבועיים, אבל את החוק הזה דחיתם בכוונה

נעמה לזימי:  אין שום דבר שיכפר על החרפה הזאת

נעמה לזימי:  אם אתם רוצים להעביר אותו, אפשר עכשיו ותהיה על זה הסכמה

נעמה לזימי:  על תשלומי הדיור הציבורי והדיור המוגן צריכים לוותר בכל האזורים שמפנים מהם את אותם דיירים, אלו האוכלוסיות הכי הכי הכי מוחלשות

משה גפני: 	אני בעד

נעמה לזימי: 	צריך למצוא איזה שהוא מודל מזורז כדי לקצר הליכים בירוקרטיים למשפחות מארחות

נעמה לזימי:  זו אופציה שיכולה להיות מאוד מיטיבה

נעמה לזימי:  מענקים נקודתיים למשפחות מארחות זה דבר שיכול בהחלט לשפר את המצב

נעמה לזימי:  אפשר להעמיד דירות ריקות שמיועדות לשכירות זמנית

נעמה לזימי:  משרד השיכון יכול להיכנס לאירוע של הדירות האלו ולראות איך אפשר לייצר הסכמים

נעמה לזימי:  היצע הדירות גדול משנדמה, רק צריכים להיות יצירתיים ולמצוא פתרונות

נעמה לזימי:  אני מעמידה את עצמי לרשותכם בהיבטים האלה

נעמה לזימי:  אני מבקשת לחשוב מחוץ לקופסה, יש המון פתרונות

חנוך דב מילביצקי: 	אני שומע הרבה דיבורים מהתאחדות הקבלנים על כל האירוע של לתמרץ את הענף

חנוך דב מילביצקי:  זה הכל בסדר ואני בעד, רק שאותי מטריד כרגע ה-140,000 איש שמפונים, איפה שמים אותם, כי אני שומע שהקרווילות ייקח חודשים

חנוך דב מילביצקי:  אני לא מבין למה זה צריך לקחת חודשים

חנוך דב מילביצקי:  מעניין אותי לדעת מה הפתרון לאנשים שהיום אנחנו יודעים שאין להם בתים ומה אנחנו עושים, מה אנחנו מתכננים אם חס וחלילה נפתחת חזית צפונית

חנוך דב מילביצקי:  אני חושב שהתפיסה של ענף הבנייה צריכה ללכת לקראת הורדת התלות בכל מה שנוגע לעובדים זרים שבאים משטחי הרשות הפלסטינית, כי הדבר הזה לא ימשיך להיות

חנוך דב מילביצקי:  צריך לנסות להבין מה אנחנו עושים עם ענף הבנייה

אורית פרקש הכהן: 	לא כל מה שאנחנו עושים כאן נוגע להחלטות כספיות

אורית פרקש הכהן:  אני מבקשת, אדוני היושב ראש, שתבקש דיון שבו ידווחו לנו מה התכנית בעניין הזה

משה סולומון: 	אדוני היושב ראש, תודה רבה

משה סולומון:  תודה לאדוני השר שהגיע לכאן, כי זה באמת אירוע מאוד משמעותי לראות איך אנחנו מטפלים בסוגיה של הבנייה

משה סולומון:       לאחרונה בוטל חוק דיור ציבורי לזכאי גמלת נכות

משה סולומון:  קיבלתי פניות מאנשים שהם ממש מחוסרי דיור

משה סולומון:  יש כרגע 15 משפחות בעפולה שנמצאות מחוץ לבית שלהן

משה סולומון:  צריך לראות איך אנחנו מקפיאים את הביטול או דנים מחדש בחוק

משה סולומון:  65% נכות ומעלה זה דבר שהוא אקוטי

משה סולומון:  אני מכיר היום 15 משפחות שהן מחוץ לבית

משה סולומון:        	יש פה הזדמנות גדולה מאוד לשינוי כל תהליך הבנייה

משה סולומון:  יש המון הסכמים, המון מקומות שמחכים לאישורים שנים רבות

משה סולומון:  יש בחדרה ובעוד מקומות דירות שלא נבנות כרגע

משה סולומון:  יש אפשרות להוריד בשני שליש את זמן הבנייה בלי לפגוע באיכות

משה סולומון:  כדאי לעבור מבנייה מסורתית לבניות מתקדמות

משה סולומון:        	דיברנו פה על 150,000 מפונים מבתים, כשלחלקם אין לאן לחזור

משה סולומון:  אני מציע יישובים מאמצים

משה סולומון:  ישנם קיבוצים באזור העוטף שעדיין חיים, שברוך השם לא נפגעו, וישנם גם מושבים שיש להם שטחים להרחבה

משה סולומון:  אפשר לייצר כאן איזה שהוא חיבור בין אותם אנשים

משה סולומון:  יש את היישוב סעד שיכול אצלו לבנות 100 בתים

חוה אתי עטייה: 	אני רוצה להשלים את דבריו של חבר הכנסת חמד עמר לעניין מיגון דירות במבנים ישנים שאין בהם תמ"א, שאין בהם מקלט ואין בהם מרתף

חוה אתי עטייה:  גרים שם קשישים, גרים שם מקבלי הבטחת הכנסה, אוכלוסייה חלשה ואוכלוסייה סבירה

חוה אתי עטייה:  יש עבודה נהדרת שנעשתה ב"שומר חומות" לפני שנתיים על ידי המ

חוה אתי עטייה: מ

חוה אתי עטייה: מ של הכנסת

חוה אתי עטייה:  אפשר לייעד הלוואה מהבנק עם פריסה להמון שנים לכל דייר שרוצה לקחת חדר מהדירה שלו ולהכשיר אותו כממ"ד

חוה אתי עטייה:  יש תכנית כזאת במשרד האוצר, רק שאמרו שמדובר בעלות גבוהה

חוה אתי עטייה:  אפשר לתת לתושבים הלוואה ולפרוס אותה עם הערת אזהרה

משה גפני: 	הרעיון נרשם

משה גפני:  אני חושב שאת צודקת, רק השאלה היא הביצוע, התהליך

חוה אתי עטייה: 	צריך להקים ועדה משותפת עם ועדות אחרות כדי לצאת לדרך

שלמה בניזרי: 	היום ענפי הבנייה למיניהם סובלים מחסימה בכל מה שקשור לנושא הביטוח

שלמה בניזרי:  שום קבלן במדינת ישראל ושום קבלן פיגומים לא ייכנס לפרויקט כזה או אחר אם הוא לא יקבל ביטוח מוצר, אחריות מוצר, ביטוח העובדים שלו

שלמה בניזרי:  כולם מודעים לנושא הזה, רק לא שמים אותו על סדר היום

שלמה בניזרי:  אני חושב שזה חסם שצריך להסיר

שלמה בניזרי:  אדוני היושב ראש מוזמן לקרוא לשולחן הזה את חברות הביטוח, את רשות שוק ההון ואותנו, על מנת לפתור את העניין הזה

משה כרמל: 	אני מבקשת לבחון גם מבנים שהם ברי קיימא, לא רק קרווילות

משה גפני: 	אני  מבקש שאת ההצעה הזאת תעבירי למנכ"ל משרד השיכון

משה כרמל: 	העברתם החלטות מרחיקות לכת בשביל עידוד אותם ישובים ורשויות בקווי עימות

משה כרמל:  קבעתם הוראת שעה לשלוש שנים, אבל זה לא מספיק לאירוע האסוני שלנו, צריך לפחות חמש שנים בשביל לאפשר לאותן קהילות לחזור ולרשויות להתאושש מהמכה הזאת

יצחק גולדקנופף: 	אנחנו המשרד הראשון שהצגנו בפני הממשלה את התכנית שלנו לבנות, אנחנו הראשונים שהוצאנו אתמול מכתב של ארבעה עמודים למשרד האוצר לגבי התכנית של משרד השיכון

יצחק גולדקנופף:  ישבו האדריכלים והוגי הבינוי עם כל מיני יועצים למיניהם והביעו פתרונות

יצחק גולדקנופף:  אנחנו במלחמה

יצחק גולדקנופף:  כמובן שהדבר הראשון שנוגע ללב זה הרגש, זה הפצועים, זה החולים, זה החרדה, זה כל הדברים האלה, אבל צריך לזכור גם את העניין של הבנייה

משה גפני: תודה רבה, אדוני השר

משה גפני:  משרד האוצר, אתה יכול להגיד למה אתם לא נותנים כסף לזה?     

אסף וקסלר: 	המנכ"ל ציין שנתנו כסף

חמד עמאר: למה לא נתתם כסף לדרום?      

משה גפני: לגבי כל הדברים שעלו פה אתם כאילו לא בעניין, כאילו אין מלחמה

אסף וקסלר: 	קשה לי להסכים עם אמירה כזאת

משה גפני: 	אבל זאת המציאות

אסף וקסלר: 	עלו פה המון סוגיות

אסף וקסלר:  אנחנו עוד בשלב המלחמה, יש לחימה אינטנסיבית

יהודה מורגנשטרן: 	אי אפשר שארבעה אנשים יבואו לכל קיבוץ ויגידו מה אומרים

יהודה מורגנשטרן:  המדינה החליטה שמשה אדרי מהמינהלת מדבר איתם

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו נתנו למינהלת את הפתרונות שלנו לגבי הוצאת האנשים מבתי המלון

יהודה מורגנשטרן:  יש לנו כ-1,500 דירות בטווח של חודש שאנחנו יודעים לייעד למפונים

יהודה מורגנשטרן:  אם ניקח את זה לשישה שבועות, אז יש לנו עוד 2,000 דירות, וזה עוד לפני שיצאנו לקול קורא ליזמים

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו לא פונים לקיבוצים ומציעים להם לצאת, כי יש את משה אדרי

יהודה מורגנשטרן:  הם צריכים לדבר עם בן אדם אחד

יהודה מורגנשטרן:  מי שמוציא את האנשים מבתי המלון זה רח"ל

יהודה מורגנשטרן:  משרד התיירות לקח את האחריות על זה

יהודה מורגנשטרן:  זוג עם שני ילדים שבחרו לא ללכת לבית מלון יקבל 18,000 שקל לחודש דרך ביטוח לאומי

יהודה מורגנשטרן:  לנו יש מנגנון שמאפשר לתת 182 מיליון שקל בחודש סיוע בשכר דירה

יהודה מורגנשטרן:  אם המדינה באה ואומרת שהיא רוצה להרחיב את זה לעוד אזורים גיאוגרפיים, לתת את זה לאוכלוסיות חוסן, אנחנו יודעים לתת, אנחנו יודעים ללחוץ אנטר ולתת כסף לחשבונות הבנק

משה גפני: למי זה אמור להינתן?      

יהודה מורגנשטרן: למפונים זה ניתן דרך ביטוח לאומי

יהודה מורגנשטרן:  לנו, למשרד, יש את המנגנון

יהודה מורגנשטרן:  אם משרד האוצר יקבל החלטה שהוא רוצה לבוא ולתת סיוע כזה או אחר, לנו יש את הכלי של סיוע בשכר דירה שאנחנו יודעים להפעיל

משה גפני: 	מי צריך ללחוץ על הכפתור? משרד האוצר?     

יהודה מורגנשטרן: 	משרד האוצר צריך לקבל החלטה למי רוצים לתת את זה, כי כרגע יש פתרון משופע בכסף לאותם מפונים

נעמה לזימי: 	אם מגדירים לכם את האוכלוסייה, אתם יודעים - -?     

יהודה מורגנשטרן: 	אם אומרים לנו להפעיל את המנגנון לכל מי שגר באשקלון מעל גיל מסוים ועם מספר ילדים מסוים, אנחנו יודעים להפעיל אותו מהיום למחר

יהודה מורגנשטרן:      	את העניין של המקלטים לכל הארץ לקחתי על עצמי

יהודה מורגנשטרן:  כמו שידענו לעשות את זה בדרום, כך נדע לעשות את זה בכל הארץ

יהודה מורגנשטרן:  מה שחשוב להבין זה שאם משרד הפנים נותן כסף לרשויות בדרום בשביל מקלטים, אנחנו לא יכולים לתת את אותה תמיכה לאותו דבר

יהודה מורגנשטרן:  המשרד לשוויון חברתי, ואנחנו בקשר גם איתו, נתן בעיקר באזור של הבדואים, הוא יצר איזו שהיא מיגונית עם לוחות ברזל וחול

אימאן ח'טיב יאסין: 	זה פתרון שכמעט לא נראה

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך 11,000 מיגוניות רק ביישובים הלא מוכרים

יהודה מורגנשטרן: 	מי שאחראי על מיגוניות ומאשר תקן של מיגוניות הוא פיקוד העורף

יהודה מורגנשטרן:  יש עניין של יכולת ייצור

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו גם בוחנים ייצור חלופות של מיגוניות לא בתקן שאנחנו מכירים

יהודה מורגנשטרן:  את הבנייה המתועשת הכנסנו בהחלטת ממשלה

יהודה מורגנשטרן:  הבנו את האתגר לגבי הסוגיה של העובדים הזרים

משה גפני: אני מבקש שתיקחו על עצמכם את העניין של העובדים הזרים, בגלל שמדובר על בעיה בענף הבנייה

יהודה מורגנשטרן: היום יש דיון אצל השר עם רשות האוכלוסין

משה גפני: הנושא של האגרות הוא נושא שמעיד על אטימות

משה גפני:  לא ייתכן שגם נעשה מאמץ להביא אותם וגם נגבה מהם אגרות

יהודה מורגנשטרן: אנחנו נביא דחיית תשלומים על הקרקע ודחיית תשלומי פיתוח

יהודה מורגנשטרן:  השיחה עם הרשויות המקומיות היא ברורה, אבל יש חוסר הלימה בין הצורך שלנו והרצון שלנו לשווק עשרות אלפי יחידות דיור, לבין הרצון של אותן רשויות לקלוט את אותם עשרות אלפי תושבים

משה גפני: 	אנחנו עוד נדבר על זה

חנוך דב מילביצקי: 	תוך כמה זמן יש פתרון קבע לכל האנשים שמפונים כרגע?      

יהודה מורגנשטרן: 	היישובים צריכים להחליט לאן הם רוצים ללכת

יהודה מורגנשטרן:  ליישוב שיחליט ללכת למבנה מגורים יהיה פתרון בטווח של שבועות

יהודה מורגנשטרן:  ליישוב שירצה את הבנייה הכפרית, שזה עניין של תכנון פלוס ביצוע קרווילות, זה יכול לקחת שלושה-ארבעה חודשים עד חצי שנה

יהודה מורגנשטרן:  היעד שלנו יהיה בין ארבעה חודשים לשישה חודשים

יהודה מורגנשטרן:        	לגבי הפיגומים - החוק של רשם הקבלנים משנות ה-60 לא שונה

יהודה מורגנשטרן:  לפני המלחמה התחלנו לשנות אותו

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו מכירים את זה שצריכים לתת להם ענף בתוך החוק

משה גפני: 	למה הם לא בבנייה?     

יהודה מורגנשטרן: 	אני לא יודע לענות על מה היה פה ב-15 השנים האחרונות

יהודה מורגנשטרן:  זה נכנס בחוק החדש

משה גפני: מתי זה יהיה?     

יהודה מורגנשטרן: 	אנחנו פועלים ביחד לתת להם סיווג קבלני חריג לחצי שנה, כי עכשיו הם לא יכולים לקחת עובדים זרים

יהודה מורגנשטרן:        הייצור המקומי מדבר על כ-300 קרווילות בחודש

יהודה מורגנשטרן:  הקרווילות שאנחנו מכירים הן קרווילות עם תקן של ממ"ד ומיגון

יהודה מורגנשטרן:  רובם של הקיבוצים אומרים שהם רוצים להישאר בטווח של 40 קילומטר מהגבול, מה שאומר שהם בזמן הלחימה יהיו בטווח של טילים, הם לא יהיו באזור מוגן

יהודה מורגנשטרן:  אנחנו מכירים את כל הטכנולוגיות

יהודה מורגנשטרן:  בימים הקרובים ייצא קול קורא כדי לקבל טכנולוגיות מחו"ל

משה גפני: 	משרד האוצר, מה חלקכם בכל העניין הזה?      

אסף וקסלר: אנחנו עובדים בתיאום מלא עם מנכ"ל המשרד ועם כל השחקנים הרלוונטיים, בעיקר עם מינהלת תקומה שמובילה את המענה המהיר וארוך הטווח למפונים

אסף וקסלר:       	אם היינו מקיימים את הדיון הזה ב-5 או ב-6 לאוקטובר, היינו מדברים על מחסור של עשרות אלפי יחידות דיור והצורך בהיצע משמעותי

אסף וקסלר:  המטרה היא להמשיך לייצר את ההיקף המשמעותי ביותר של דירות שניתן לייצר

אסף וקסלר:  ברור שהמלחמה מייצרת עוד אתגרים, כשהאתגר המרכזי זה עניין הידיים העובדות

אסף וקסלר:  כל הפתרונות מבחינתנו על השולחן

משה גפני: 	אתם חושבים על לפטור מהתשלום בדיור הציבורי ובדיור המוגן? זה נושא שעולה לדיון?     

אסף וקסלר: 	כל האוכלוסייה שכרגע מדובר עליה זכאית להיות משוקמת במלון או לקבל תשלום מהמדינה של עשרות אלפי שקלים בחודש

משה גפני: 	האם מישהו שנשאר בדירה שלו צריך להמשיך לשלם את שכר הדירה?      

אסף וקסלר: המדינה מייצרת מנגנון שייתן למשפחות האלו עשרות אלפי שקלים בחודש

משה גפני: 	אני מבקש לפטור את האנשים האלה מתשלום שכר דירה בתקופת הלחימה

משה גפני:  אני מבקש תשובה על זה

יהודה מורגנשטרן: הקבוצה הזאת היא לא קבוצה גדולה

יהודה מורגנשטרן:  אני חושב שבקבוצה כזאת שהיא יחסית קבוצה קטנה אפשר לעשות את זה

אסף וקסלר: 	אני חושב שהמדינה מייצרת פה הרבה פתרונות, נותנת הרבה מענים

משה גפני: 	התקיים כאן דיון לגבי הנושא של השיכון

משה גפני:  לא שמעתי שהיה עד עכשיו דיון כזה

אסף וקסלר: ישבנו אתמול עם המנכ"ל

משה גפני: עלו פה נושאים שאני לא יודע אם הם היו בדיונים ביניכם

משה גפני:  אם הם היו בדיונים ביניכם ונתתם תשובה שלילית, אנחנו נחזור לדבר על זה

ינון אזולאי: 	יש לכם הערכה כמה כסף זה?     

משה גפני: מעט

אסף וקסלר: 	המשפחות האלו קיבלו פתרון

אסף וקסלר:  אנחנו מתעסקים פה מסביב כשיש סוגיות הרבה יותר מהותיות

ינון אזולאי: 	כמה כסף אתם מוכנים לשים על המקלטים בדרום ובצפון?       

אסף וקסלר: 	פיקוד העורף הוא הגורם האחראי על סוגיית המיגון, אבל הוא לא נמצא פה בחדר

חמד עמאר: את מה שעשיתם בצפון תעשו בדרום

ינון אזולאי: 	השקענו בצפון סכום של 45 מיליון

ינון אזולאי:  עכשיו צריכים שם עוד 25 מיליון

ינון אזולאי:  בדרום צריך את אותו הסכום  פחות או יותר

ינון אזולאי:  האם  אתם יודעים להביא עוד סדר גודל של 100 מיליון?     

אסף וקסלר: 	משרד השיכון נטל יזומה שלא הייתה אמורה להיות שלו

חמד עמאר: מה זה קשור? אנשים גרים שם

משה גפני: 	אני מבקש לדעת כמה כסף הממשלה מוכנה לשים כדי שיבנו מקלטים בצפון ובדרום

אסף וקסלר: 	משרד השיכון הבין בתחילת הלחימה שיש צורך בצפון

אסף וקסלר:  סך הכל הוקצה לנושא הזה 45 מיליון עד היום

אסף וקסלר:  אתמול המנכ"ל פנה אלינו, אמר שיש צרכים נוספים ושהוא יעביר בקשה

אסף וקסלר:  אנחנו נשב איתם ונמצא את הפתרונות לכל מה שצריך

חמד עמאר: 	על הדרום עוד לא ישבתם?      

משה גפני: אני לא מתכוון להרפות מזה

חמד עמאר: חייבים לפתור את הבעיה הזאת בדרום

משה גפני: 	אני אמשיך לטפל בעניין הזה

משה גפני:  כשיגיע לפה המתווה נצטרך לדון על המתווה וגם לדבר על הבנייה

משה גפני:  זה הוצף וזה עכשיו על סדר היום

משה גפני:  יהודה, אנחנו רוצים לדעת מה התקדם עם המקלוט בדרום, מה התקדם בנושא של המקלטים בכלל, מה התקדם עם הנושא של הדיור המוגן והדיור הציבורי

משה גפני:  אני מודה לכולם