ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 151, 2023-10-24 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב, אנחנו עוסקים בהוראת שעה של "חרבות ברזל" בעניין הארכת תקופות ודחיית מועדים (אישורים רגולטוריים, עיצומים כספיים ובדיקות מתקני גז)

שמחה רוטמן:  החוק עבר אתמול במליאת הכנסת בקריאה הראשונה

שמחה רוטמן:  גם זה כחלק מההסכמות של אופוזיציה וקואליציה לקידום מהיר של הדבר הזה

שמחה רוטמן:  מדובר בחוק שייתן מענה לרבים-רבים, בין אם מסיבותיהם שלהם ובין אם מסיבות של אי-יכולת המשרד הממשלתי או הרגולטור איתו הם מתמודדים, הם לא יכולים לחדש את האישורים או שאנחנו לא רוצים שיטרידו את עצמם בזה, גם אם החידוש הוא יחסית פשוט

שמחה רוטמן:  החוק הזה מיועד לתת הארכה גורפת

שמחה רוטמן:  הוא דומה למה שהיה בתקופת הקורונה

שמחה רוטמן:  זה התחיל בתקש"ח ועבר לחקיקה

שמחה רוטמן:  יש הפקות לקחים מאז שאיתם אנחנו נפעל

טלי גוטליב: קודם כול, בגלל שאנחנו ועדת החוקה, חוק ומשפט ואנחנו בימי לחימה, הזדעזעתי לגלות, לקרוא אתמול את פסק הדין של בג"ץ שעסק בעתירה בשם עזתים כנגד החלטת הצבא להפציץ את בית החולים אל-קודס

טלי גוטליב:  לתדהמתי, לא רק שבשעת לחימה ניתנה זכות עמידה לעזתים בשם ארגון שמייצג אותם, בג"ץ ביקש את עמדת המדינה, ובמקום שעמדת המדינה תהיה לדחות את העתירה מכל וכל, כי היא לא עומדת בתנאי הסף, גם מהותית לדחות אותה, היא עוסקת בעניינים של לחימה ובענייני ביטחון פרופר, בית המשפט ביקש את עמדת המדינה, ועמדת המדינה פורסמה בפסק הדין, ולפיה המדינה הודיעה לבית המשפט העליון כי אין בכוונת צה"ל לתקוף כרגע את בית החולים אל-קודס

טלי גוטליב:  אגב, רשמו בפניכם שבית החולים הזה מהווה מגן אנושי להסלקת אמל"ח בכמות מאוד מאוד גבוהה

טלי גוטליב:  תוך כך, הגם שהעתירה נדחתה, אני ממליצה לאנשי חמאס ללכת לבית החולים אל-קודס ולהתחבא שם, לאור העובדה שהמדינה הודיעה כי כרגע היא לא מתקיפה את בית החולים

טלי גוטליב:  תיאטרון האבסורד וההזיה בחסות בג"ץ בעת לחימה קשה מאוד של מלחמת קיום, של להיות או לחדול, אל מול אכזריות בלתי נתפסת של חמאס

טלי גוטליב:  חשוב לי לומר את הדברים האלה כי זו ועדת החוקה, חוק ומשפט

טלי גוטליב:      באשר לחוק הזה, שהוא חשוב מאוד, לקריאה הראשונה אתמול בכנסת, אני מבקשת לציין שני סייגים שלדעתי צריך לשנות בחוק הזה

טלי גוטליב:  הרעיון פה בעיניי הוא קודם כול הקלה על האזרח, נקודה

טלי גוטליב:  שהוא לא יצטרך להאריך רישיונות בתקופה שכזאת, על כל המשתמע מזה, על כל המורכבות בזה, של עמידה מול הרשות, מול משרדי הממשלה, שמתפקדים בצורה בינונית מפאת המצב, והייתי עדינה

טלי גוטליב:       ולכן אני מפנה אותך, אדוני היושב-ראש, לשני דברים שמפריעים לי כאן בחוק

טלי גוטליב:  דבר אחד, סעיף 2(ג) – אני הייתי מותירה את הסעיף באופן הבא: הארכת תוקף אישורים רגולטוריים – הוראת שעה וכו', סעיף 2(א) ו-(ב) נכונים, עצם הרעיון של מתן ההיתר, אחר כך סמכות של ראש ממשלה להאריך את התקופה, זה מצוין

טלי גוטליב:  סעיף 2(ג) – קובע שרשות ציבורית מוסמכת לתת אישור וכו', רשאית ביוזמתה או לבקשה וכו', שאישור רגולטורי יעמוד בתוקפו

טלי גוטליב:  כבר דיברתי עם נציגי המדינה עוד לפני שנכנסת

טלי גוטליב:  אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד, מתן הסמכות הבלתי רגילה הזאת, באופן שבו היא מפורטת בסעיף קטן (ג) לרשות הציבורית המוסמכת, לי יש בעיה איתה, כי צריך לציין שאם הרעיון הוא לתת הסמכה לרשות כדי שאם יש רישיון שיש בו בעיה מקצועית, או משהו שמסכן את הציבור, או את ביטחון הציבור, אני רוצה שתהיה התוויית שיקול הדעת של הרשות הציבורית המוסמכת להתערב בהארכת הרישיון הרגולטורי

טלי גוטליב:  זה עניין אחד

טלי גוטליב:       ועוד דבר, התוספת השנייה לחוק מונה שורה של רישיונות שהחוק לא חל עליהם, וזה רישיונות שהם תלויי אגרה, ולא ברור לי למה

טלי גוטליב:  אם זה רישיון שהוא תלוי אגרה ולא דורש מעבר לזה, אנחנו לא נקל על האזרח ונאפשר לו לדחות את תשלום האגרה כמו שאנחנו דוחים את השאר

טלי גוטליב:  בכל הכבוד לקופה הציבורית, לאור העובדה שאני רואה שמתמהמהים פה עם פתיחת הכיס לטובת השכירים והעצמאים ולטובת החל"תים, אז אני לא רואה לנכון להגן על הקופה הציבורית בשלב הזה, במיוחד כשמדובר בדחיית אגרות בלבד

טלי גוטליב:       צריך לדעתי לבטל את התוספת השנייה בהקשר הזה, ואם זה באמת רישיונות שהם תלויי אגרה בלבד, המשמעות של זה שאנחנו בסך הכול דוחים את תשלום האגרה בתקופה הקובעת

טלי גוטליב:  כך נראה לי נכון

טלי גוטליב:  זאת עמדתי לגבי הצעת החוק הזאת

טלי גוטליב:  בכפוף לתיקונים האלה זה נראה לי הוגן, מאוזן, ונקדם את זה לקראת הקריאה השנייה והשלישית, כי חבל על כל יום

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  מי מציג מטעם הממשלה את החוק?     

מאיר לוין: אני אתייחס בקצרה

מאיר לוין:  מדובר בהצעת חוק, אדוני היושב-ראש, כמו שציינת, שנשענת ברובה על חקיקה דומה שעברה בתקופת הקורונה

מאיר לוין:  והיא תוצר של עבודה משותפת של מחלקת ייעוץ וחקיקה, משפט כלכלי, ביחד עם רשות האסדרה

מאיר לוין:       נסיבות החירום הן ברורות, אני חושב

מאיר לוין:  ההקלה נדרשת גם מבחינת העסקים, האזרחים, שצריכים כרגע להתמקד בדברים אחרים ולא בחידוש של רישיונות, וגם לרגולטורים, שצריכים כרגע לא להתמקד באישורים ומתן אישורים, אלא בנושאים כנראה יותר דחופים

מאיר לוין:  ולכן ההקלה נדרשת גם במטרה להקל על המשק וגם לאפשר לרשויות הציבוריות להתמקד בניהול מצב החירום

מאיר לוין:      הצעת החוק מציעה להאריך באופן אוטומטי בשלושה חודשים רישיונות, אישורים, היתרים, שנופלים בתוך התקופה הקובעת, שהיא מה-7 באוקטובר ועד ה-7 בינואר 2024

מאיר לוין:  ההארכה זו חלה גם על אישורים רגולטוריים וגם על הליכי עיצומים כספיים, וגם על בדיקה של מתקני גז

מאיר לוין:  אלה עיקרי הדברים

מאיר לוין:       יש סמכות להארכה של התקופה הקובעת

מאיר לוין:  יש סמכות, כפי שהזכירה חברת הכנסת, להחרגה ספציפית של אישור ספציפי – לא של סוגי רישיונות, אלא של אישור ספציפי ביחס לאדם ספציפי – יש גם סמכות לרגולטורים מראש, עכשיו במסגרת התוספת, וגם אחר כך בהמשך, להחריג במסגרת התוספת השנייה רישיונות והיתרים שלגביהם באיזון שבין האינטרס המוגן, במסגרת הרישיון, לבין צורכי השעה, הגיעו למסקנה שצריך להחריג אותם מההסדר הזה

מאיר לוין:      צריך להגיד שבקורונה הדבר הזה עבד

מאיר לוין:  אני לא זוכר שקיבלנו הערות להחרגות סיטונאיות שהיו מוגזמות

מאיר לוין:  זאת אומרת, יש לנו גם בסיס למידע לכך שהדבר הזה עבד טוב, שהרגולטורים החריגו כנראה את מה שצריך להחריג

מאיר לוין:  כל השיטה היא שיטה של opt out ולא opt in

מאיר לוין:  אני חושב שזה הדגש

מאיר לוין:  זאת אומרת, לא אמרנו שכל רגולטור יעביר לנו את רשימת הרישיונות שלגביהם הוא מבקש את ההארכה

מאיר לוין:  אמרנו, לא, החוק יהיה רוחבי, הוא יחריג את הכול, ורגולטור יבחן באופן ספציפי האם יש צורך להחריג מההארכה האוטומטית

מאיר לוין:  אני חושב שעצם העובדה שזה המנגנון, הוא כזה שכבר מטיל נטל על הרגולטור כשהוא בא לעשות את ההחרגה הזאת

מאיר לוין:  לכן גם הרשימה היא יחסית מצומצמת בהשוואה לאלפי, אולי עשרות אלפי, האישורים שיש במשק

טלי גוטליב: למה החרגת את הרישום בשמאי מקרקעין? שמאי מקרקעין מיומן לצורך העניין

שמחה רוטמן: לדוגמה, כי נצלול עוד מעט לפרטים

גיא מור: אני סמנכ"ל ברשות האסדרה

גיא מור:  אני אציג באופן כללי את הניהול של התוספת הזאת

גיא מור:  כמו שאמר מאיר לוין, התחלנו כנקודת מוצא מהנוסח שהיה בקורונה, כדי לקדם את התיקון הזה בתוך ימים ולא בתוך חודשים

גיא מור:  אנחנו רוצים לעבוד מהר

גיא מור:  הרעיון הכללי פה, כמו שאמרו, שהמשק נפגע, ואנחנו צריכים לאפשר לרוץ קדימה

גיא מור:      אנחנו הגדרנו רשימה של נימוקים, שלפיהם אנחנו בוחנים את ההחרגות שמבקשים מאיתנו

גיא מור:  אם למשל התוקף של רישיון הוא נגזרת של התחייבות בין-לאומית של ישראל, ואם אני חורג מזה, אני מפר אמנה בין-לאומית, אולי גופים בישראל יאבדו את ההכרה שלכם מכל מיני גופים, למשל לא יוכלו לייצא, מעבדות בישראל לא יקבלו הכרה באירופה ודברים כאלה

טלי גוטליב: תגיד לי, מה ממה שרשמת מוחרג?     

שמחה רוטמן: שנייה

טלי גוטליב: עשיתי שיעורים לפני הדיונים

שמחה רוטמן: אין בעיה

שמחה רוטמן:  שאלת שאלה, תני לו לענות

טלי גוטליב: רשום שבשלושה החודשים הקרובים או בחצי השנה הקרובה נפר אמנה בין-לאומית

שמחה רוטמן: טלי, אני מבקש

שמחה רוטמן:  תמשיך להציג את המכלול

שמחה רוטמן:  טלי צריכה ללכת לוועדות אחרות, כך שאם תוכל, תיתן דוגמה בלי הסבר כללי, לשמאי מקרקעין, למה הם ברשימה

שמחה רוטמן:  אחר כך נמשיך לשאר

שמחה רוטמן:  ואז גם חברת הכנסת טלי גוטליב וגם הציבור יבינו את הרציונל ספציפית לשמאי מקרקעין, ואז נחזור להצגה הכללית

גיא מור: אני מקבל

גיא מור:  מה שנעשה ספציפית בנוגע לשמאי מקרקעין, שהלכנו עם הנוסח של הקורונה, ומשרד המשפטים ביקש להשאיר אותו כמו שהוא

שמחה רוטמן: כאינדיקציה ספציפית או כהוראת המשך?     

טלי גוטליב: כהעתקה של מה שהיה בקורונה

שמחה רוטמן: תבררו בבקשה למה זה היה אז

שמחה רוטמן:  תשובה פשוטה, כדי שנבין באיזה רובריקה זה יושב

שמחה רוטמן:  האם הם יודעים להאריך בעצמם? למשל, אני סתם אומר, הנושא שהוספנו עכשיו, הרישיונות שתוקפם נקבע לפי תקנות כלי הירייה (תוקפם של רישיונות), עם החוק הזה או בלעדיו הם היו מאריכים

שמחה רוטמן:  לפעמים יש גופים שביקשו להיות בתוספת, כי הם דואגים לעצמם, ומאריכים יותר

שמחה רוטמן:  ולהפך, החוק מבחינתם הוא הוראה מחמירה יותר, אז הם מעדיפים לתת יותר, כמו בתוקפם של רישיונות, וצריך להבין מה עושים במקרה של סתירה בין אלה

שמחה רוטמן:  יש מקרים שבהם זה נובע, כמו שנאמר, מאמנות בין-לאומיות

שמחה רוטמן:  ספציפית לשמאי מקרקעין שאלה ותשובה, ונמשיך כשנעבור לסעיפים

שמחה רוטמן:  עכשיו, לפני שחברת הכנסת טלי גוטליב תלך לוועדה אחרת - -     

טלי גוטליב: אני אאלץ להישאר, אם הם לא מסבירים לי

שמחה רוטמן: - - שתנוח דעתה שיש תשובה בעניין שמאי מקרקעין

מאיר לוין: חשבנו שהדבר הכי חשוב שהחוק הזה יחוקק כמה שיותר מהר

טלי גוטליב: בסדר, אנחנו פה

שמחה רוטמן: טלי

מאיר לוין: הייתה דרך אחת להתחיל עכשיו לסרוק במסרקות של ברזל כל אחת מההחרגות שנעשו אז

מאיר לוין:  אנחנו החלטנו בעלות-תועלת שהדבר הנכון כרגע זה להתקדם כמה שיותר מהר

מאיר לוין:  זאת אומרת, שיהיו אלפי אישורים שכרגע יידחו, כי יש אנשים שצריכים מחר כבר לחדש את הרישיון שלהם

מאיר לוין:  האם אני עכשיו אתחיל לבדוק כל אחת מההחרגות שכבר נעשו? מישהו כבר בחן את זה, גם הוועדה בחנה את הפטורים האלה

מאיר לוין:  אנחנו חשבנו שהדבר הנכון במקום עכשיו - - -     

שמחה רוטמן: אתה אומר אמת ויציב, יציב עדיף

טלי גוטליב: אמת ויציב, יציב עדיף, תשאיר בלי התוספות

שמחה רוטמן: זה לא אמת ויציב

טלי גוטליב: הכי אמת ויציב

טלי גוטליב:  הסמכות שנתת פה לרשות המוסמכת היא בלתי רגילה ואדירה, בלי שום התוויית דרך

שמחה רוטמן: טלי, אם היה מדובר בחוק שאנחנו מחוקקים דה-נובו, מחדש, זה היה דיון אחד

שמחה רוטמן:  מאחר שהחוק הזה בסופו של דבר עבד - -     

טלי גוטליב: בקיצור, הבנתי

טלי גוטליב:  חבל על הזמן

טלי גוטליב:  טוב לדעת

שמחה רוטמן: - - בקורונה

טלי גוטליב: איך קורונה דומה למלחמה? איך קורונה דומה למלחמה שיש לנו בה סיכון בכל מקום במדינה, אי-יציאה מהבתים במקומות מסוימים?     

שמחה רוטמן: דוגמה מצוינת

טלי גוטליב: זה שטעיתם בקורונה, זה לא אומר שנטעה בזמן מלחמה

טלי גוטליב:  די נו

טלי גוטליב:  אם אין טעם - - -     

שמחה רוטמן: טלי, מדוע את לא נותנת לדבר?     

טלי גוטליב: אני מבינה שאתה לא הולך לשנות פה כלום

טלי גוטליב:  הבנתי

טלי גוטליב:  גמרנו

טלי גוטליב:  בסדר, אז אין טעם

טלי גוטליב:  למה אני באתי? אני אלך לוועדה אחרת

שמחה רוטמן: מצוין

טלי גוטליב: זה לא מצוין, אדוני היו"ר

שמחה רוטמן: את לא תתני לי לדבר, אז זה כנראה מצוין

טלי גוטליב: לא מצוין, אדוני היו"ר, ממש לא

יואל בריס: אני יו"ר רשות האסדרה, הרגולציה

יואל בריס:  במסגרת כלל הפעילויות שאנחנו עושים, ואתמול שלחתי לאדוני גם דיווח, אנחנו בקשר רציף עם הארגונים היציגים, ומרכזים שאלות שעולות מהם

יואל בריס:  ברשותך, אני אקבל על עצמי, בתיאום עם משרד המשפטים, שהם גם המפקחים על השמאים, נדבר גם איתם היום ישירות, נברר אם יש לארגון היציג איזה אמירה בנושא

יואל בריס:  בכל מקרה אנחנו מדברים עם הגופים

יואל בריס:  מי שיפנה אלינו, אנחנו נדע למצוא לו מענה

יואל בריס:      האיזון הוא כל הזמן שרגולציה שלא מועילה לציבור, לא צריכה להיות שם בכל מקרה

יואל בריס:  בשביל זה אנחנו נולדנו, רשות הרגולציה, וזה הטיפול שלנו לעומק, לוודא שאם יש רגולציה שלא מועילה לציבור, או שהעלות שלה גדולה מהתועלת לציבור, היא לא תהיה

יואל בריס:  מצד שני, אם יש רגולציה שמועילה לציבור יותר מהעלות שלה, היא חייבת להיות

יואל בריס:       כרגע בגלל המלחמה האיזון הזה משתנה זמנית

יואל בריס:  אנחנו נוודא מול הגופים היציגים אם יש להם הערות לשאלות האלה

טלי גוטליב: האם היית מוכן לשקול, לא את הצעתי שהיא כנראה מופלגת למשרד המשפטים

טלי גוטליב:  האם היית מוכן לשקול שכל מי שמנוי בתוספת השנייה לא יקבל את זה אוטומטית אבל פנייתו לבקשה להארכה תידון? הוא לא יכול אפילו להגיש בקשה להארכה?     

יואל בריס: למה הוא לא יכול? כל אחד יכול

טלי גוטליב: כן, אבל אם זה לא אוטומטית, לפחות שעצם הפנייה שלו תיתן לו אוויר לנשימה

טלי גוטליב:  אנחנו לא יודעים מאיפה הוא, למה הוא, איפה הוא עובד ואיפה הוא גר

יואל בריס: אני מעדיף כרגע, גם בגלל המשאבים והדחיפות, לעבוד מול היציגים

יואל בריס:  ואנחנו נעשה את זה, ויש סמכות לתקן את התוספת באישור של הוועדה, אם אני זוכר נכון

יואל בריס:  במידת הצורך נעשה את זה במהירות

טלי גוטליב: הבנתי

טלי גוטליב:  בקיצור, לא נתקן אות

יואל בריס: אם אדוני ירצה עדכון בעוד שבוע, ניתן עדכון בעוד שבוע

שמחה רוטמן: הקדמנו את המאוחר לבקשתה של חברת הכנסת גוטליב כי היא אמרה שהיא הולכת

שמחה רוטמן:  אם היא נשארת, זה מצוין, ואז נעבור אישור-אישור מולה, גם כדי שהיא תקבל תשובות מדוע הם שם

שמחה רוטמן:      אני כן אומר, יש פה אישורים, ואולי תסיים את הסקירה, אבל מאחר שתקופת החירום ליוותה אותנו במשך זמן ארוך, אנחנו כן עשינו רג'קטים, וכן גילינו

שמחה רוטמן:  נקודה אחת שכן מטרידה אותי זו שאלת האישורים שהם תלויים אך ורק בתשלום

שמחה רוטמן:  מדוע? אם יש אישורים שהם תלויים אך ורק בתשלום, חל עליהם החוק שאושר בוועדת החוץ והביטחון לפני מספר ימים, ואחר כך גם במליאה למיטב זיכרוני, שמדבר על פטור מתשלומים

שמחה רוטמן:  וממילא כאשר - - -     

יעל קריב טייטלבאום: זה רק על מילואימניקים

שמחה רוטמן: אבל אז אנחנו מייצרים סיטואציה שבה מילואימניק, שלכאורה היה יכול לקבל את ההארכה עכשיו, משך הזמן הזה, בלי לשלם את האגרה, עם פטור מאגרה או עם דחיית האגרה, אנחנו בעצם אומרים לו: אתה מקבל הארכה אוטומטית בלי צורך לפנות, והוא לא מקבל את הפטור

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהוא היה מעדיף כן להאריך

שמחה רוטמן:  אני רק אומר שזאת נקודה ביישום שצריך לחשוב עליה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שבן אדם היה אומר: אני עכשיו מעדיף כן להיערך עם הפטור מהתשלום או עם ההקלה שתהיה, אם אני מפונה, כן הייתי מעדיף שהנושא הזה עכשיו יורד לי מהראש לשנה

יובל רויטמן: הוא יכול

יובל רויטמן:  באופן פרטני, הרגולטור יכול לפי בקשה לקצר את ההארכה, ולתת לו לבחון - - -     

שמחה רוטמן: הוא לא בוחן

שמחה רוטמן:  זה בדיוק העניין

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר שמאים, אבל לשכת עורכי הדין, רישיון עורך דין, זה נראה לי שזה פה

שמחה רוטמן:  אני לא יודע אם הוא פה, אם הוא לא פה, צריך לחשוב על זה

יואל בריס: רישיונות עורכי הדין תמיד מוארכים לפי השנה הקלנדרית, לכן אני לא בטוח - - -     

שמחה רוטמן: אנחנו פה בתקופה הזאת

שמחה רוטמן:  לצורך העניין ה-1 בינואר כלול בתקופה?      

מיכל עקביה: הם נכללים, הם לא הוחרגו

גיא מור: הם לא הוחרגו בתוספת

שמחה רוטמן: זה עד ה-7 בינואר

שמחה רוטמן:  אולי זה יוארך עוד אחר כך

שמחה רוטמן:  הם לא הוחרגו, זאת אומרת, זה חל עליהם

שמחה רוטמן:  בא בן אדם ואומר: אם אני עכשיו בצו 8, אני יכול להאריך בלי לשלם עכשיו את האגרה, אני אאריך ויהיה לי פטור מאגרה שאולי אני אשלם אותה בעתיד

יעל קריב טייטלבאום: בעתיד

יעל קריב טייטלבאום:  הדחייה היא ל-30 ימים

שמחה רוטמן: הדחייה היא ל-30 ימים בינתיים

מיכל עקביה: אין בחוק השני למיטב זכרוני או ידיעתי פטור

שמחה רוטמן: זה דחייה ב-30 יום, אבל אחר כך יהיה לי רישיון לשנה, ואחר כך אני אשלם את האגרה, אבל אני יודע שהורדתי מעליי את המטלה הזאת של חידוש רישיון

שמחה רוטמן:  והוא היה מעדיף אותה, והאגרה אחר כך לשחם

שמחה רוטמן:  כאן אנחנו מייצרים משהו שצריך לראות איך הוא לבחירת האנשים

שמחה רוטמן:  אבל אנחנו מקדימים מאוד את המאוחר

שמחה רוטמן:  בואו נתקדם ונראה איך אנחנו מתקדמים לאורך החקיקה

מיכל עקביה: המענה הפרטני למישהו שמבקש זה בא בדיוק מהסעיף שחברת הכנסת דיברה עליו קודם, הסמכות הספציפית של רגולטור לתת אישור על אי-הארכה ספציפי למי שמבקש

שמחה רוטמן: השאלה אם הרגולטורים ערוכים לזה

מיכל עקביה: לא הנחנו שיהיו פה מאסות של בקשות

שמחה רוטמן: כשנגיע לתוספות ונגיע לסעיפים תפרטו מה נכנס שם, במקום שנתחיל את הדיון הזה עכשיו

אריאל רכניץ: אני ממדור רגולציה בפורום קהלת

אריאל רכניץ:  דבר ראשון, אנחנו מודים פה לחברי הכנסת, למשרד המשפטים ולרשות האסדרה על הקידום של החוק החשוב הזה

אריאל רכניץ:  אנחנו חושבים שבכל מקרה, גם בשגרה, אבל בטח בזמנים כאלה, מי שבפועלו אין לו תפקיד ביטחוני, הדבר הכי חשוב הוא לחזק את הכלכלה

אריאל רכניץ:      אני חייב להגיד שאנחנו מקבלים פניות מעסקים ויבואנים בשבועות האחרונים, שמתקשים בזמן המלחמה

אריאל רכניץ:  והופתעתי כמה שלא הופתעתי

אריאל רכניץ:  אנחנו מכירים כבר הכול, הפערים הרגילים צפים, הנטל של  הרגולטור שיש בישראל הוא בכל מקרה גדול, ואנחנו רואים את זה מגיע לקצה בזמן מלחמה, לכן זה באמת מאוד חשוב

אריאל רכניץ:       אנחנו ממליצים להרחיב את את החוק הזה כמה שיותר

אריאל רכניץ:  כתבנו את זה גם בחוות-הדעת שלנו לוועדה

אריאל רכניץ:  במיוחד כשיש רציונל בכל מקרה לבטל רישיונות

אריאל רכניץ:  זאת אומרת, אם אין הסמכה של נוטריונים במדינות בעולם, להאריך את הרישיון בטח אפשר

שמחה רוטמן: אתה אומר אמירה כללית או פרטנית?     

אריאל רכניץ: אמירה כללית

אריאל רכניץ:  תודה רבה לכולם

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  נתחיל הקראה ונתמודד עם הסוגיות תוך כדי על פי סדר החוק

שמחה רוטמן:  אדוני היועץ המשפטי, בבקשה

אלעזר שטרן: הצעת חוק הארכת תקופות ודחיית מועדים (הוראת שעה – חרבות ברזל) (אישורים רגולטוריים, עיצומים כספיים ובדיקות מיתקני גז), התשפ"ד–2023      

שמחה רוטמן: ככל שיהיה משהו בהגדרות שיהיה רלוונטי לנו אחר כך בתהליך, יכול להיות שנחזור

שמחה רוטמן:  אבל אני לא חושב שיש טעם לדון בהגדרות בלי השימוש שלהן בסעיף

שמחה רוטמן:  מלבד הנושא של האישור, אישור רגולטורי, סעיף קטן (3), אני מבין שהכוונה היא שלא רק האישור עצמו, אלא גם המסמכים הנדרשים

שמחה רוטמן:  אם פג תוקף תוכנית, היתר, מדידה וכדומה, הם מוארכים אוטומטית, ואז ממילא ניתן להוציא את האישור שבא מכוחו

טלי גוטליב: כל מסמך שבבסיס האישור

מיכל עקביה: - - - מפורטים בתוספת הראשונה

שמחה רוטמן: כדאי לשים לב לגבי אישורים מהסוג הזה, שיכול להיות שאנחנו נצטרך הגדרה מראש של תקופה יותר ארוכה

שמחה רוטמן:  מדוע? נכון לעכשיו, אני עכשיו רוצה להוציא אישור בנייה, ובשביל זה אני צריך מפה עם תוקף מסוים וכדומה

שמחה רוטמן:  את אישור הבנייה עצמו אני לא צריך להאריך, כי גם הוא עצמו בהארכה, אבל יפוג התוקף מיד כשתסתיים התקופה, ואז אני אצטרך מיד בסוף התקופה להביא מדידה חדשה, כי היא מוארכת באותה תקופה

שמחה רוטמן:  כדאי אולי שבתוספת הראשונה ניתן פרק זמן נוסף לאחר ההארכה הרגילה, כדי שעל בסיסה ניתן יהיה להוציא אישורים, כדי שלא נשלח מיד בסוף התקופה, שבעזרת השם תהיה בקרוב, אנחנו לא יודעים מתי, או לפחות לתת את זה כאופציה שלא נשלח את כולם להתחיל עכשיו את כל המדידות מחדש, לעשות את זה באופן גורף, כי הארכנו את זה, ועכשיו האישורים שאפשר יהיה להוציא מכוחם יוארכו גם הם, מה שהוא תנאי לאישור

יעל קריב טייטלבאום: רק לוודא שהבנתי

יעל קריב טייטלבאום:  ממילא החוק לא מאפשר הארכה של יותר משלושה חודשים ממועד הפקיעה של האישור

יעל קריב טייטלבאום:  זאת אומרת, אם יש לך מפת מדידה שהיא מה-15 מאוקטובר, היא לא תקבל יותר מה-15 בינואר

יעל קריב טייטלבאום:  ההצעה שלך היא לתת הארכה מעבר לזה?     

שמחה רוטמן: כן

יעל קריב טייטלבאום: לגבי המסמכים שהם תנאי לקבלת האישור?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  האישור עצמו אני מבין

שמחה רוטמן:  אם השלב הסופי נגמר ב-15 באוקטובר, נאריך אותו בשלושה חודשים, אבל יש מסמכים שהם תנאי

שמחה רוטמן:  המסמכים שהם תנאי, אני אוכל להתחיל לטפל בהם ולהוציא את האישור רק כשתפוג התקופה, זה חלק מהרציונל

שמחה רוטמן:  הרי הרציונל הוא שאני עכשיו לא אבוא למשרד הרשות המקומית ואבקש להוציא היתר בנייה

שמחה רוטמן:  נכון? זה הרציונל של כל החוק

שמחה רוטמן:  עכשיו אני צריך לדאוג שמיד כשתפוג התקופה, או כשהרשות המקומית תמשיך לפעול, כי כל העובדים שלה יחזרו מצו 8, אני אבוא עם אישור, האישור הזה יוארך, אבל המועד שבו תתחיל להיות רלוונטית ההארכה הזאת, זה רק לאחר פקיעת התוקף

יעל קריב טייטלבאום: נעשה בדיקה - - -     

שמחה רוטמן: לא חייבים לקבל את ההחלטה הזאת עכשיו, אבל כדאי להוסיף שהוראת ה-sunset של ההסדר הזה נותנת גרייס נוסף לאישורים שבתוספת הראשונה של עוד חודש, אחרי ה- sunsetשל השאר, כדי שבחודש הזה לא תשלחי את כולם למודדים, או בחודש הזה לא תשלחי את כולם למעבדות בשביל להוציא את האישור הסופי

יעל קריב טייטלבאום: נעשה בדיקה

מיכל עקביה: נעשה על זה כמובן בדיקה, אבל אני רק אציין שבדרך כלל מועד הפקיעה של המסמך הנלווה מלכתחילה קובעים אותו ככה שהוא יהיה מספיק זמן ביחס למועד של קבלת הרישיון

שמחה רוטמן: נכון, אבל אני בניתי על זה - - -     

מיכל עקביה: לכן אם אתה מאריך את זה בשלושה חודשים, ואת זה בשלושה חודשים, גם היחס ביניהם נשאר

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  זה לא נכון

שמחה רוטמן:  קיבלתי הארכה למדידה עד ה-1 בינואר

שמחה רוטמן:  המדידה שלי היא עד ה-1 בינואר

שמחה רוטמן:  אתם תאריכו את זה בשלושה חודשים

שמחה רוטמן:  זה יהיה עד ה-1 במרץ

שמחה רוטמן:  אבל המועדים המיוחדים פה הארכנו והארכנו, אנחנו לא יודעים, בסופו של דבר מה-1 בינואר עד ה-1 באפריל לא היה לי בכלל משרד לגשת אליו עם הדבר הזה

שמחה רוטמן:  יכולתי לגשת ועל בסיס המפה הזאת להוציא רק מה-1 באפריל

שמחה רוטמן:  ב-1 באפריל פג תוקף ההסדר

שמחה רוטמן:  אם הרציונל הוא האישור הסופי, האישור הסופי הוא איך אני פועל מול הציבור

שמחה רוטמן:  אם הרציונל הוא איך אני פועל מול הרשות, אז המועד שבו זה מתחיל להיות רלוונטי זה כאשר הרשות חוזרת לעבודה, ולכן לתוקף האישורים צריך להיות פרק זמן

שמחה רוטמן:  אני לא יודע אם שלושה חודשים, חודש

שמחה רוטמן:  הוא צריך להיות אקסטרה

שמחה רוטמן:  כלומר, שמירת היחס היא לא רלוונטית, כי מה שאנחנו לא רוצים זה שבשנייה שיפקע מצב החירום או הסדר ההוראה של השלושה חודשים, כל המודדים יהיו תפוסים בגלל שעכשיו כל המדידות נגמרו, וצריך עכשיו להוציא את האישורים, ורק עכשיו אפשר להתחיל לעבוד עליהם

מיכל עקביה: זה לא יקרה, כי גם תוקף המדידה נדחה באותם שלושה חודשים

מיכל עקביה:  נבדוק

מיכל עקביה:   הכול זז קדימה בשלושה חודשים, גם המסמך הנלווה וגם המועד של הארכת הרישיון

שמחה רוטמן: אבל לא יכולתי לעשות כלום בשלושה החודשים האלה

מיכל עקביה: האריכו לך אותו אוטומטית בעוד שלושה חודשים באופן גורף

מיכל עקביה:  עכשיו אתה בא לחדש את הרישיון  - - -     

שמחה רוטמן: אבל זה לא חידוש

שמחה רוטמן:  זה אפילו הוצאת רישיון חדש

מיכל עקביה: אם זה חדש, זה כבר - - -     

שמחה רוטמן: לכן אמרתי שהמסמכים הרגולטוריים של התוספת הראשונה

שמחה רוטמן:  לא אמרתי את זה לגבי כלל הדברים

שמחה רוטמן:  המסמכים הרגולטוריים של התוספת הראשונה חלקם לצורך חידוש, חלקם לצורך הוצאת רישיון חדש

מיכל עקביה: לא

מיכל עקביה:  הם לעניין הרישיון שתוקפו מוארך פה

שמחה רוטמן: לא נכון

שמחה רוטמן:  סליחה

מיכל עקביה: הרלוונטיות שלהם פה היא לעניין זה

שמחה רוטמן: תחשבו על זה, כי נראה לי שחלק מהאנשים הבינו למה אני מתכוון

שמחה רוטמן:  פרק ב'

שמחה רוטמן: זה סעיף נורא ארוך, וזה הסעיף העיקרי

אלעזר שטרן: לגבי סעיף קטן (א), אני מסב את תשומת לב הוועדה שהמודל פה הוא שונה מעט ממה שהיה בתקופת הקורונה

אלעזר שטרן:  בתקופת הקורונה היו שני מודלים: המודל הראשון, בתקופה הראשונה של הקורונה, היה מודל של שתי מדרגות

אלעזר שטרן:  מדרגה אחת של הארכה, שכל מה שפוקע בתוך תקופה מסוימת מוארך אוטומטית בשלושה חודשים, ומה שפוקע בחודשיים שאחרי התקופה הזאת מוארך בעשרה שבועות

אלעזר שטרן:  זה היה המודל הראשון של הקורונה

אלעזר שטרן:      המודל השני של הקורונה, שאז כבר דובר על הארכות הרבה יותר ארוכות

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, התקופה הקובעת כבר הייתה שנה שלמה, היה מודל דיפרנציאלי, שהתייחס לאורך האישור

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, אם תוקף האישור הרגולטורי הוא עד שנה, זה הוארך בשלושה חודשים, אם זה היה שנה עד שלוש שנים, זה הוארך בחצי שנה, אם זה היה מעל שלוש שנים, זה הוארך בשנה

אלעזר שטרן:       זה בעצם שני מודלים

אלעזר שטרן:  המודל השני מתאים יותר לתקופות ארוכות, כשהתקופה הקובעת היא מראש תקופה הרבה יותר ארוכה, ושם מדובר על שנה, ופה מדובר על שלושה חודשים, וזה פחות מתאים

אלעזר שטרן:  כן צריך לחשוב אם באמת הדבר הזה - - -     

שמחה רוטמן: אם צריך יהיה הארכה

אלעזר שטרן: אם הדבר הזה יתמשך לאורך זמן, צריך לחשוב, אולי יהיה צורך באיזה תיקון חקיקה

אלעזר שטרן:      אני כן רוצה להתייחס למודל הראשון שהיה בקורונה

אלעזר שטרן:  בזמנו הוועדה כן חשבה שיש היגיון מסוים ביצירת מדרגות שונות, למרות שזה קצת מכניס סרבול, זה פחות פשוט מהמודל הזה, מתוך הבנה שגם אם האירוע עצמו נגמר אחרי שלושה חודשים, תמיד יש איזה שובל שנמשך אחריו, איזה זנב שממשיך אחרי התקופה הזאת, שגם לו צריך לתת מענה

אלעזר שטרן:       זה נכון שכל מועד שתקבע, יוצר איזה חיתוך בין אותו יום ליום לפני, ליום אחרי

אלעזר שטרן:  יכול להיות מישהו שיפקע לו ב-6 בינואר וזה יוארך לו בשלושה חודשים, ומישהו שהאישור שלו פוקע ב-8 בינואר ולא יוארך לו ביום אחד

אלעזר שטרן:  זו הייתה הסיבה בזמנו שהוועדה רצתה לתת מענה בקורונה, וליצור את שתי המדרגות האלה

אלעזר שטרן:  אני רק מסב את תשומת לב הוועדה לחשוב על העניין הזה

שמחה רוטמן: אם תרצו להתייחס לדברים האלה, כמובן

שמחה רוטמן:  ושאלה נוספת, אני מנסה להבין מה זה ש"הרשות הציבורית סירבה לחדשו, לפני תום תקופת ההארכה, לפי כל דין"? הרי הוא לא צריך להגיש בקשה, אז מה זה "סירבה"? יכול להיות שהיא ביטלה, אבל מה זה "סירבה לחדשו" בהקשר הזה?     

יעל קריב טייטלבאום: יכול להיות מצב שבו יש אישור רגולטורי, ולאור הפרות חוזרות ונשנות, הרשות אומרת: לאור הפרות שלך, אני לא אחדש את זה

יעל קריב טייטלבאום:  דע לך שבמועד הנקוב, אני לא אחדש

יעל קריב טייטלבאום:  במצב כזה זה לא יחודש אוטומטית, מן הסתם אחרי שהרשות נתנה את דעתה שהעסק מסוכן או שהיו לו הפרות חוזרות ונשנות וכו'

שמחה רוטמן: זה יותר ביטול מאשר סירוב חידוש

יעל קריב טייטלבאום: יכולים להיות שני מצבים

שמחה רוטמן: יש "אלא אם כן הותלה או בוטל או שהתקיים תנאי המפקיע את תוקפו"

שמחה רוטמן:  "התקיים תנאי מפקיע את תוקפו", גם על זה יש לי שאלה

שמחה רוטמן:  אבל קודם כול, "הרשות הציבורית סירבה לחדשו לפני תום תקופת הארכה", אני אומר שוב - - -     

טלי גוטליב: היא לא ביטלה

טלי גוטליב:  אם היא ביטלה, לא היינו כאן

שמחה רוטמן: אם היא ביטלה זה החלק הראשון

שמחה רוטמן:  לכן אני שואל, מה הציור של "סירבה לחדשו"? אני יכול להבין אם היא הודיעה לו לפני

טלי גוטליב: זאת הכוונה

יעל קריב טייטלבאום: זאת בדיוק המשמעות

שמחה רוטמן: אז כדאי לחדד את זה

שמחה רוטמן:  כי "סירבה לחדשו", הפירוש שביקשתי והם אמרו לו, וזה שולח את האנשים לבקש

שמחה רוטמן:  סירב בעברית זה שביקשו ממני משהו ואמרתי "לא"

שמחה רוטמן:  זאת המשמעות של המילה סירב

טלי גוטליב: זה גם כשהוא פונה, וגם כשהרשות פונה ומודיעה שהיא לא תחדש לו

שמחה רוטמן: אם היא פונה ומודיעה זה ביטול

טלי גוטליב: לא

טלי גוטליב:  זה לא ביטול

שמחה רוטמן: הייתי עושה "אלא אם כן הותלה או בוטל או שהרשות הודיעה כי לא תאריך", כלומר, שזה לא במובן של סירבה, כי המובן של סירבה פירושו שביקשת הארכה

שמחה רוטמן:  אין פה, אנחנו מנטרלים את מנגנון הבקשה

שמחה רוטמן:  לכן "אלא אם כן הותלה או בוטל או שהרשות הודיעה כי לא יחודש"

יעל קריב טייטלבאום: לפני תום התקופה הקובעת

יעל קריב טייטלבאום:  זאת אומרת, לפני שפרצה המלחמה

יעל קריב טייטלבאום:  אם לפני שפרצה המלחמה הרשות כבר הודיעה שהיא לא הולכת לחדש את הרישיון שלך, הוא לא יוארך

שמחה רוטמן: זה לא כתוב פה

אלעזר שטרן: פה כתוב "תקופת ההארכה", לא התקופה הקובעת

שמחה רוטמן: זה לא מה שכתוב

שמחה רוטמן:  הייתי מבין את ההיגיון בזה עד רמה מסוימת

שמחה רוטמן:  הרי זה לא משנה לי אם לצורך העניין מוביל חומרים מסוכנים עשה הפרה בתוך תקופת ההארכה או לפני תקופת ההארכה, זה לא משנה לי

שמחה רוטמן:  לכן מבחינתי זה לא כל כך רלוונטי מתי היא הודיעה לו

מיכל עקביה: אנחנו רואים עין בעין את זה

שמחה רוטמן: זה עניין ניסוחי, צריך לחדד אותו

שמחה רוטמן:       לגבי "תנאי המפקיע את תוקפו", המושג הזה הוא מושג מאוד מאוד רחב, שלכאורה גם יכול לכלול בתוכו את פרק הזמן, אבל בואו נקווה לפרשנות הוגנת של החוק

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות בלי קשר למשך הזמן, יכול להיות לצורך העניין עולם הנשק האישי, ושוב יש לו תקנה ספציפית, אבל בואו נדבר שנייה על עולם הנשק האישי

שמחה רוטמן:  התנאי להארכה הוא זמן, כלומר, אתה צריך אגרה, אבל יש גם תנאי של אימון

שמחה רוטמן:  האם אני מאריך את זה או לא מאריך את זה? כשפוקע התוקף של הנשק האישי שלך, אתה צריך לעשות אימון במטווח ירי, אחרת אתה לא יכול להאריך

שמחה רוטמן:  זה לא רק משך הזמן

שמחה רוטמן:  יש פה תנאי שמפקיע את תוקפו, כי יש הוראה מפורשת שאם אתה לא עושה את האימונים ולא עומד במכסת האימונים, זה פוקע

שמחה רוטמן:  מאחר שזה הסעיף העיקרי של החוק, ההוראה האופרטיבית של החוק, המשפט הזה הופך את החוק להרבה מאוד סוגי רישיונות לכלום או ל-100% נתונים לשיקול דעת, ולפעמים אפילו לא נתונים לשיקול דעת, כי לכאורה יבוא הרגולטור ויגיד: אין לי בכלל שיקול דעת להאריך לו

שמחה רוטמן:  אני צריך עכשיו את כולם לבחון פרטנית, ויכול להיות שגם אין לי שיקול דעת לעשות לו waiver על התנאי, בגלל שחלק מהוראת תוקף הרישיון דורשת עמידה בבחינת מעבדה, וזה חלק מהחידוש

שמחה רוטמן:       פרשנות שתבוא ותגיד שמשך הזמן היא פרשנות לא פירית, אני רוצה להניח שכולם אנשים טובים והוגנים ואף אחד לא יעשה בזה שימוש לרעה

שמחה רוטמן:  אני מקבל, זה הגיוני

שמחה רוטמן:  אבל כל תנאי אחר, הסעיף הזה מוציא

שמחה רוטמן:  זה גם עניין של ניסוח, אבל מעבר לעניין של ניסוח, יהיו המון מקרים שבן אדם לא יכול לקיים את התנאי בגלל אותה סיבה: אם התנאי הוא התייצבות אישית לצורך החידוש, אם התנאי הוא עמידה באימונים כמו שדיברנו על כלי ירייה, אם התנאי הוא אישור מעבדה מסוים, אם התנאי הוא הצגת אישור חדש של רישום פלילי, כי מדובר בחוקר פרטי שצריך כל שנה לבדוק

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר את תהליך הרגולציה של כל דבר, יושבים פה מומחים לרגולציה, אתם מן הסתם יכולים לחשוב על דוגמאות יותר טובות ממני

אלעזר שטרן: אדוני, השאלה אם הדוגמאות שאתה נותן זה נכנס בתנאי המפקיע את תוקפו או שזה תנאי לחידוש

אלעזר שטרן:  לכאורה אם אני מבין נכון את הדוגמאות שאתה נותן, זה יותר תנאי לחידוש הרישיון

שמחה רוטמן: למשל אימון נשק

שמחה רוטמן:  אתה מקבל רישיון לשלוש שנים, אבל אתה צריך לעשות אימון אחרי שנתיים או אחרי שנה

שמחה רוטמן:  ואם לא עשית, אתה מקבל הודעה שהרישיון שלך פקע

אלעזר שטרן: זה באמת אולי דומה - - -     

שמחה רוטמן: אני יודע רגולציות שאני מכיר, אני לא מתעסק הרבה ברגולציות אחרות

אלעזר שטרן: ככל שאני מבין, אם הבנתי נכון, חלק מהדוגמאות שהבאת הן יותר תנאי לחידוש ולא תנאי שמפקיע

יואל בריס: למשל תנאי לרישיון של סוכנות ביטוח, תאגיד, זה שבעל השליטה, יש לו רישיון אישי כסוכן ביטוח

יואל בריס:  אם הוא העביר את הבעלות – לפעמים אגב יש לנו מקרים שהוא נפטר, הבעלות עברה לילדים, והם לא סוכני ביטוח – זה יפקיע את הרישיון של החברה

יואל בריס:  צריך לטפל בזה

שמחה רוטמן: אז הסעיף הזה לא יחול על הארכה

שמחה רוטמן:  כלומר, הסעיף הזה לא יאריך לבן אדם שנפטר במהלך הלחימה, בין אם כתוצאה מהלחימה או לא, סוכנות הביטוח שלו תיסגר למעשה כי אנחנו לא מאריכים לו

יואל בריס: זה לא שאנחנו לא מאריכים לו, הרישיון למעשה פקע

שמחה רוטמן: יש מקרים שיכול להיות שאנחנו רוצים שזה מה שיקרה, יש מקרים שלא

שמחה רוטמן:  הבעיה שלי בניסוח הסעיף זה שאין בכלל שיקול דעת

אלעזר שטרן: זה אומר שיש תנאי מהותי שהמחוקק קבע - - - להפקיע

טלי גוטליב: בדיוק, זה לא סתם

שמחה רוטמן: זה לא תנאי שהמחוקק קבע, זה יכול להיות תנאי רגולטורי, שהרגולטור קבע שבעתות שלום הוא רלוונטי, ולא בעתות שלום הוא לא רלוונטי

שמחה רוטמן:  עכשיו קשה מאוד להשיג תור לאימון במטווח

שמחה רוטמן:  שוב, אני מביא את הדוגמאות שאני מכיר

טלי גוטליב: אתה עדיין רוצה שאנשים יעשו מטווחים, כי אתה לא רוצה שיישאו נשק בלי לעשות מטווח

שמחה רוטמן: לא לשאת נשק בלי לעשות מטווח, מטווח כתנאי לחידוש

טלי גוטליב: גם זה חשוב מאוד

שמחה רוטמן: הכול חשוב

שמחה רוטמן:  כל הרציונל של החוק הזה, זה דבר שנאמר פה קודם, גם על ידי ראש רשות האסדרה

שמחה רוטמן:  הנחת העבודה שלנו, שאם יש פה אישורים שהם לא חשובים, הם צריכים לעוף גם בימי שגרה

שמחה רוטמן:  עכשיו נשאלת השאלה, במסגרת המצב שבו אנחנו נמצאים, על איזה דברים חשובים אנחנו יכולים לוותר, ועל איזה דברים חשובים אנחנו לא יכולים לוותר

שמחה רוטמן:  הכול חשוב, מה שלא חשוב לא פה

טלי גוטליב: אני אשאל את ראש האסדרה שאלה

טלי גוטליב:  נאמר ואדם, כמו בסוכנות ביטוח, כשלדעתי הדרישה שראש הסוכנות יהיה בעל רישיון זה הגיוני, יש לו אחריות שהסוכנות תפעל כמו שצריך, יש בזה רעיונות הרבה יותר עמוקים מזה

טלי גוטליב:  האם לך כראש אסדרה, נגיד במקרה שבו חס וחלילה ראש הסוכנות נהרג במלחמה חס ושלום, האם לך יש סמכות אם יש פנייה אליך מאותה חברת ביטוח, לתת לה אוויר לנשימה? האם יש לך סמכות כזאת?     

יואל בריס: הסמכות היא של המפקח על הביטוח

טלי גוטליב: לצורך העניין, האם יש סמכות של מישהו שניתן לפנות אליו בהקשר הזה?     

יואל בריס: תמיד

יואל בריס:  למפקח על הביטוח תמיד יש סמכות

טלי גוטליב: האם יש לו סמכות טבועה? זאת השאלה שלי

טלי גוטליב:  אני לא מכירה

טלי גוטליב:  יש לו סמכות טבועה כזאת? אני לא בטוחה

טלי גוטליב:  ברישיונות לא

טלי גוטליב:  לא בטוח

יואל בריס: אני הולך לשם כי פעם עסקתי בזה

יואל בריס:  לדעתי יש לו

טלי גוטליב: לא בטוח בכלל שיש סמכות

טלי גוטליב:  חברים, לא נראה לי שיש סמכויות טבועות

אלעזר שטרן: אני חושב, חברת הכנסת גוטליב, שזה תלוי בכל חוק וחוק

אלעזר שטרן:  יש חוקים שבהם לרגולטורים יש סמכויות, וזה חלק מהפריטים שנמצאים בתוספת השנייה

אלעזר שטרן:  יש רגולטורים שיש להם סמכות מובנית בחוק לחרוג ולהיות יותר גמישים, ויש כאלה שאין להם

אלעזר שטרן:  אני מניח שהתשובה היא לא גורפת, היא תלויה ברגולטור

טלי גוטליב: בתוך תקופת הרישיון של בן אדם, אם יש תנאי שפקע, כמו מישהו שצריך להיות עם רישיון ונפטר, ואתם לא יודעים על זה, הרישיון עדיין עומד בתוקף?     

יובל רויטמן: לא בהכרח

יובל רויטמן:  תלוי בסוג ההסדר

שמחה רוטמן: תלוי

שמחה רוטמן:  יש כאלה שרשות האוכלוסין מדווחת מידית

יובל רויטמן: לפעמים יש פקיעה אוטומטית, לפעמים יש סמכות לבטל

יובל רויטמן:  תלוי מה כתוב בחוק

מאיר לוין: לא קבענו הוראה שאומרת שכל תנאי שצריך להתקיים במהלך תוקפו של הרישיון, כשהוא נופל בתקופת ההארכה, אז גם קיומו של התנאי נדחה

מאיר לוין:  לא אמרנו את זה

מאיר לוין:  אם היינו אומרים את זה, זה היה פותר את העניין, רק שלא אמרנו את זה, כי אנחנו לא יכולים עכשיו להתחיל לסקור את כל התנאים

שמחה רוטמן: השאלה אם אנחנו לא יכולים לכתוב את זה לשיקול דעת

מאיר לוין: עוד דבר, אנחנו גם לא אומרים שכל תנאי שהיה צריך להתקיים במסגרת הרישיון, אם הוא לא התקיים, זאת אומרת, לא כל תנאי מפקיע תוקף של רישיון

טלי גוטליב: אז בואו ניתן בסעיף הזה סמכות

שמחה רוטמן: טלי, תני לו לענות

מאיר לוין: מראש אנחנו מייחדים את האמירה לאותם תנאים, שבהתקיימם או שבאי התקיימם, הם מפקיעים את תוקף הרישיון

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:   "או שהתקיים תנאי המפקיע את תוקפו", פשוט לעשות פה כוכבית או בהגדרה לכתוב: תנאי המפקיע את תוקפו של רישיון, למעט תנאי שהרגולטור הרלוונטי, שהרשות הרלוונטית קבעה כי יש במצב החירום כדי לתת הארכה גורפת על התנאי או פטור גורף מהתנאי

מאיר לוין: אז זה כבר לא יהיה בגדר התנאי שמפקיע את תוקפו

שמחה רוטמן: לרשות הרגולטורית לפעמים אין סמכות, גם לא בשיקול דעת לוותר על תנאי המפקיע את תוקפו

שמחה רוטמן:  לפעמים יש רשויות שיש להן סמכות, יש רשויות שאין להן סמכות, תלוי ברשות, תלוי ברגולציה, תלוי אם זה הוראת נוהל או שזה בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן:  הכול יכול להיות, אני לא יודע

שמחה רוטמן:  אני אומר: תנאי המפקיע את תוקפו - - -     

מאיר לוין: אתה רוצה להקנות עכשיו במסגרת החוק כאן סמכות לכל רגולטור לבטל תנאי?     

שמחה רוטמן: לא לבטל תנאי, לתת הארכה לקיומו של תנאי במצב החירום, לפי שיקול דעת הרגולטור, הוא הגוף האחראי

שמחה רוטמן:  אני לא מפקיע לו את שיקול הדעת

שמחה רוטמן:  כן הייתי אומר - - -     

קריאה: - - - הסמכה

שמחה רוטמן: אני נותן לו הסמכה

מיכל עקביה: להתגבר על חקיקה ראשית?     

שמחה רוטמן: אני נותן לו הסמכה להתגבר על חקיקה ראשית שקובעת שנה

שמחה רוטמן:  הרי יש חקיקה ראשית שאומרת שנה

מיכל עקביה: זה יותר קונקרטי

יובל רויטמן: אתה לא נותן לו הסמכה, אתה מאריך

שמחה רוטמן: יש דברים שהם בשיקול דעת ויש דברים שהם לא בשיקול דעת

שמחה רוטמן:  אנחנו רק בסעיף קטן (א)

שמחה רוטמן:  בסעיף קטן (א) זה גורף

שמחה רוטמן:  אני רק אומר את דעתי

שמחה רוטמן:  הייתי עושה את זה בשיקול דעת

שמחה רוטמן:  כן הייתי עושה, אם אתם דואגים מאובדן שליטה מוחלט, שהוא צריך לקבל, לצורך העניין, אישור של רשות האסדרה לתנאי הזה

שמחה רוטמן:  אני רוצה לייצר סיטואציה שבה רגולטור לא יהיה כבול במיטת סדום

שמחה רוטמן:       יכול להיות שהרגולטור יבחר כן לעשות או לא לעשות, אני לא אכריח אותו בחקיקה לעשות את זה, אבל אני כן חושב שאם יש תנאי, כשקיום התנאי עומד ברציונלים של החוק הזה – אי-אפשר עכשיו לעשות אימון נשק, כמו שהוא אמר, או למשל יכול להיות שהפרוצדורה להעביר רישיון מבטח מאב לבן היא פרוצדורה די קלה, יכול להיות, אני לא יודע, אני לא מכיר, אבל אי-אפשר לעשות אותה כרגע, והיא תנאי המפקיע תוקף – אז אני אומר: יבוא הרגולטור או המפקח על הביטוח, יודיע או יבקש אישור מיואל ויגיד: התנאי הזה לדעתי כך וכך, יבוא יואל, יפעיל שיקול דעת, יהיה לך מקום מרכזי, לא תאבד שליטה

שמחה רוטמן:  הוא יגיד לו: אוקיי, גם התנאי הזה נכנס

שמחה רוטמן:       אני רואה בזה הקלה משמעותית

שמחה רוטמן:  זה גם יאפשר שיקול דעת שלא יהיה אוטומט, אבל כן במקום שאין שיקול דעת או במקום שיש שיקול דעת בכללים, אבל הוא רוצה להפעיל אותו באופן גורף, הרי פרטנית הוא יכול כל אחד, אבל הוא אומר: אני עכשיו לא רוצה, כמו שעשה עכשיו כלי ירייה, הוא אומר: אני לא רוצה עכשיו ש-100,000 איש – אני לא עומד בעומס, אני קורס – 100,000 איש עכשיו מקבלים הודעה על חידוש כלי נשק, חידוש מטווח, אני לא יכול לעמוד בזה עכשיו ש-100,000 איש יעשו עכשיו מטווחים, אין לי מטווחים, ואני לא יכול עכשיו להושיב פקידים שיעשו הארכה, אפילו לא ללחוץ על כפתור ל-100,000 איש, אני רוצה לתת פטור גורף מהדבר הזה, מקיום התנאי הזה של האימון

שמחה רוטמן:  אני אומר: אם יש לו את הסמכות הזאת לעשות את זה בעצמו, שיעשה

שמחה רוטמן:  אם אין לו את הסמכות לעשות את זה בעצמו, שיבוא ויגיד באישור רשות האסדרה: אני אומר שהתנאי הזה לא יכול להתקיים כרגע, ואני רוצה שהוא לא יפקיע תוקפם של רישיונות

מאיר לוין: אני חושש שזה מאוד מאוד מרחיב ומרחיק לכת

מאיר לוין:  כשאנחנו עושים את ההארכה עכשיו של רישיון, אנחנו אומרים: היה רישיון שהיה לו תקופה של שנה, עכשיו הוא מוארך לשלושה חודשים, אני חושב שהממשלה, המדינה, הכנסת, יכולים לנהל את הסיכון

מאיר לוין:  כשאנחנו מדברים עכשיו כבר על כניסה לתנאים, למשל רישיון להולכה - - -     

שמחה רוטמן: אני לא מבקש ממך לנהל את הסיכון הזה

שמחה רוטמן:  אחת משתיים, ופה אני אומר ברור, או שאני סומך על הרגולטור לנהל את הסיכונים של הרגולציה שלו, לא רגולציה של מישהו אחר, או שאני לא סומך על הרגולטור

שמחה רוטמן:  אם אני לא סומך עלה רגולטור, תעיף אותו מהאירוע בכלל

שמחה רוטמן:  אם אתה אומר שאתה מפחד שרגולטור, או כי הוא לא עומד בעומס, או כדי לחסוך עבודה, אני לא יודע מה, יעשה שיקול דעת לא נכון, תוסיף עוד משהו, אבל אל תבוא ותגיד שהרגולטור, שהוא אחראי לסיכונים של הובלת חומרים מסוכנים או של ביטוח, ויש עכשיו תנאי שלא ניתן לקיים אותו בתקופת הלחימה, לא ניתן, ואותו רציונל של זמן, שדיברנו עליו, חל גם לגביו, יבוא הרגולטור, הוא יגיד: אני רוצה באופן גורף לתת waiver לתנאי הזה גם אם הוא בחקיקה ראשית, גם אם הוא מוסדר בנוהל וגם אם הוא מוסדר בתקנות

מאיר לוין: המשמעות היא, אדוני היושב-ראש, זה לתת עכשיו הסמכה שתתגבר על כל הוראות חוק הרגולציה במדינת ישראל

שמחה רוטמן: לא כל הוראות החוק

מאיר לוין: אני אסביר למה

מאיר לוין:  הרבה פעמים אחד מהתנאים ברישיון שאתה עומד בכל ההוראות החוקיות שמוטלות עליך

מאיר לוין:  זאת אומרת, שאתה אומר למשל אם אני עכשיו בעל רישיון להובלה של זבל - - -     

שמחה רוטמן: למי אני נותן את ה-waiver הזה?     

מאיר לוין: יש פה שני סיכונים שאני רואה: האחד, שהרגולטורים יוצפו עכשיו בפניות, גם אם לא עמדת בתנאים מסוימים, בואו תתנו לי waiver

מאיר לוין:  המטרה הייתה במסגרת מטרות התיקון כאן זה להוריד כרגע מעמסה גם מהרגולטורים כדי שיוכלו להתמודד עם הבעיות האקוטיות של המדינה, ואנחנו כרגע מזמינים פניות אין-סופיות

שמחה רוטמן: להפך

מאיר לוין: ההערה השנייה

מאיר לוין:  אני חושב שאנחנו צריכים להסתכל על האירוע הזה בעלות-תועלת, ואני כן חוזר רגע לקורונה

מאיר לוין:  אני לא חושב שקיבלנו בעיות מהסוג הזה, של אנשים שקיבלו ארכות, והייתה בעיה עם התנאים שהתקיימו, ולכן אני חושש שהעלות של ההצעה של אדוני היושב-ראש - - -     

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין שוב

שמחה רוטמן:  תן לי דוגמה למקרה, כדי שאני אוכל להבין, שבו הדבר הזה לא טוב לך

גיא מור: אני אנסה לתת דוגמה

גיא מור:  הרבה פעמים, כמו שמאיר אמר, יש לנו דרישה ברישיון שמחייבת עמידה בהוראות כל דין

גיא מור:  אני רגולטור בתחום מסוים, למשל אנרגיה, גז, וברישיון שלי דורשים מהמפוקחים גם לעמוד למשל בהוראות של בטיחות חשמל, הוראות של תכנון ובנייה

גיא מור:  אני מקבל את האישור לפטור את המפוקחים שלי מהוראות של רגולציה אחרת

שמחה רוטמן: לכן אמרתי שלא הרגולטור בעצמו יעשה את זה, בדיוק בגלל התרחיש שאתה מדבר עליו, אלא הוא יהיה חייב אישור של יואל

שמחה רוטמן:  זו בדיוק הסיבה שבגללה אמרתי - - -     

טלי גוטליב: יואל הוא לא המחוקק

טלי גוטליב:  אי-אפשר להעמיס עליו דבר כזה

יואל בריס: המחוקק נתן דעתו - - -     

יעל קריב טייטלבאום: יש עכשיו עבודה שמקודמת בדחיפות במחלקת ייעוץ וחקיקה בכלל לדחיית מועדים לגבי מועדים קשיחים בחיקוקים, ועושים בדיוק את המיפוי הזה, של איזה הוראות קשיחות יש בכל מיני חוקים שדרושים לאור הנסיבות של המלחמה

שמחה רוטמן: אבל זה מועדים

שמחה רוטמן:  אני שוב מביא את הדוגמה, שהביא יואל לצורך העניין, של סוכן ביטוח

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר את הרגולציה של הביטוח, אבל חזקה על יואל שהוא הביא דוגמה רלוונטית

שמחה רוטמן:  העברת רישיון מבטח מ-א' ל-ב' היא פרוצדורה, בהנחה שהרציפות התפקודית של סוכנות הביטוח היא ערך חשוב, בהנחה שעל תוקף פקיעת הרישיון אני נותן waiver, אבל על קיומו של תנאי שכרגע לא ניתן לטפל בו מהרבה מאוד סיבות, שוב אם היה מדובר שאני מאפשר לתת waiver, אבל זה בשיקול דעת הרגולטור, שזה משהו אחד

שמחה רוטמן:  במקרה הזה אני מונע את ההארכה באופן אקטיבי, אני מחריג אותו באופן אקטיבי מתחולת החוק, כי אני אומר שגם אם אתה משוכנע כרגולטור שהתנאי הזה לא יכול להתקיים בתקופת המלחמה מסיבה א', ב' או ג', גם אם אתה משוכנע בזה, ההארכה לא חלה

שמחה רוטמן:  בעיניי זאת טעות

שמחה רוטמן:  בעיניי היכולת לבוא ולהגיד סוג תנאי מסוים, כסוג, לא כבקשה פרטנית – בקשה פרטנית, אם יש לך סמכות, תעשה, אבל לבוא ולהגיד, שוב על הדוגמה של כלי נשק, דרישת האימון שנעשית באמצע התקופה, מה שיקרה שהרגולטור בא ואומר: אני עכשיו עושה את זה באופן גורף אצלי בתקנות (תוקפם של רישיונות), וכל הכבוד שהם עשו את זה, ככל שהם יכולים לעשות, יש מקומות שהם לא יכולים לעשות את זה, הם צריכים חקיקה ראשית, יש מקומות שהם לא יכולים לעשות את זה מהרבה מאוד סיבות

טלי גוטליב: רוטמן, עם כל הכבוד כמובן, זה לא נכון מה שאתה אומר בצניעות ובענווה

טלי גוטליב:  כל הרעיון שעומד מאחורי מתן רישיונות זה דברים מהותיים, זה לא דברים טכניים

טלי גוטליב:  ואם העובדה לדוגמה, דוגמת הביטוח, שאנחנו רוצים שתהיה מקצועיות אצל ראש הסוכנות, כדי שאני אוכל לסמוך שהביטוח מתנהל בצורה תקינה, אז גם אם בעת לחימה - - -     

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  אז מי יפעיל את שיקול הדעת הזה?     

טלי גוטליב: אני לא רוצה לחוקק - - -     

שמחה רוטמן: לכן אני לא מציע שתעשי את זה

טלי גוטליב: גם שהם לא יעשו את זה

שמחה רוטמן: גם הם לא יעשו את זה

שמחה רוטמן:  אני לא מציע לא שאת ולא שהם יעשו את זה

טלי גוטליב: לא "את", אנחנו המחוקקים

טלי גוטליב:  זו חקיקה ראשית ואתה הולך להוריד את זה - - -     

שמחה רוטמן: סליחה, לא הבנת את ההסדר שאני מדבר עליו, במחילה

שמחה רוטמן:  לא אמרתי שאת כמחוקקת תוותרי על התנאים, גם לא אמרתי שהם, כרשות רגולציה, יוותרו על התנאים

שמחה רוטמן:  זה לא מה שאמרתי, אמרתי שבהינתן תנאי המפקיע את תוקפו של רישיון שהרגולטור הרלוונטי חושב שבתקופת לחימה לא צריך בגלל זה להפקיע את תוקפו של הרישיון וצריך לתת את הארכה של שלושה חודשים – אני לא אומר לו: עכשיו תוותר על זה לנצח

שמחה רוטמן:  אני אומר: לא יוחרג התנאי הספציפי הזה מההארכה של השלושה חודשים, על זה אנחנו מדברים

שמחה רוטמן:  הדבר הזה, כאשר הרגולטור יבוא ויגיד את זה, ויקבל אישור מרשות הרגולציה, הוא יוכל להיכנס לתוך סעיף קטן (א)

טלי גוטליב: אפשר לעשות את זה באופן אחר

טלי גוטליב:  זה נראה לי יותר הגיוני בסעיף 2(ג), שיש לי בעיה איתו, ולדעתי צריך לסייג שם ולקבוע כללי מסוכנות

טלי גוטליב:  לדעתי בסעיף 2(ג) אפשר להוסיף, כמו שנתנו לכם פה סמכות מאוד מאוד גורפת לסרב או לקצר, אפשר לתת שם גם סמכות שיקול דעת, כי פה: ובלבד ששקלה אפשרות כן להאריך, לא להאריך

טלי גוטליב:  אני חושבת שצריך בסעיף קטן (ג)

טלי גוטליב:  הגם שצריך להוסיף שם שיקולים ענייניים, יהיה יותר נכון להוסיף שם

שמחה רוטמן: תחשבו על זה

שמחה רוטמן:  לא מהרגע להרגע

שמחה רוטמן:  נצא להפסקה ונתייעץ בסוגיה הזאת

טלי גוטליב: אם נתנו סמכות סירוב, אפשר לתת גם סמכות חיובית

טלי גוטליב:  פה אתם גם צריכים להתחשב באפשרות של השגת החידוש או הנטל וכו' בעת לחימה

טלי גוטליב:  שם צריך להכניס את זה

יואל בריס: האינטואיציה שלי היא שאם נותנים לי סמכות, אפילו זמנית, להתגבר על חוק ראשי של הכנסת, הוועדה הזאת צריכה להיות בביקורת עליי

שמחה רוטמן: אין ספק

שמחה רוטמן:  לגיטימי

שמחה רוטמן:  שוב, זה לא אתה, זה הרגולטור באישורך

יואל בריס: הרגולטור באישורי, אבל בסוף זה צריך להיות כאן

שמחה רוטמן: אין בעיה שיהיה על זה דיווח בכנסת או אישור בכנסת

שמחה רוטמן:  אפשר לחשוב

שמחה רוטמן:  הסוגיה נרשמה, נתייעץ עליה

מאיר לוין: רק שתי הערות

מאיר לוין:  אני חושב שיש כלים פרשניים, והייתי מציע להשתמש בכלים פרשניים לרגולטורים במסגרת הסמכויות הקיימות שלהם, שכאשר ניתנת ארכה של רישיון בנסיבות האלה, לפחות לגבי חלק מהתנאים שנדרשים לעשות בקבועי זמן שמוגדרים בחוק, אני מניח שיש גם אפשרות לכלים פרשניים שיאפשרו את הדחייה

מאיר לוין:      דבר שני, בהרבה מקרים השאלה אם תנאי הוא מפקיע או לא מפקיע את תוקפו של הרישיון, היא מסורה לשיקול דעת הרגולטור

מאיר לוין:  אני מניח שבתקופה שבה רגולטור יראה שיש תנאי מסוים שקשה לעמוד בו, למשל התנאי הזה בדוגמה שדיברנו על נשק, שהוא צריך לעשות אימון, יכול הרגולטור להודיע מראש: דעו לכם שאני לא רואה באי-קיום התנאי הזה, ככל שהדבר הזה מצוי בסמכותו מעיקרה – תנאי שאולי ברגיל אני מסתכל עליו כאילו שהוא מפקיע רישיון – בנסיבות דנן אני לא רואה בו כמפקיע רישיון

מאיר לוין:  זאת אומרת, אני חושב שיש כלים שמצויים היום לרגולטורים, גם כלים פרשניים וגם כלים מעשיים, שיכולים לפתור את העניין

שמחה רוטמן: רשמנו את זה להתייעצות

שמחה רוטמן:  נשב ונחשוב אם אפשר למצוא לזה פתרון נוסף או תיקון מבהיר

שמחה רוטמן:  היו לנו כמה נקודות על הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  לגבי הניסוח מחדש של "סירבה לחדשו" ועל הארכה מדורגת

יעל קריב טייטלבאום: מה שאנחנו עשינו היה ללכת לפי המודל הראשון שעבר בתקופת הקורונה – נקווה שאנחנו לא באירוע מתמשך כמו בקורונה, ואם כן, אנחנו נשוב – ולכן ההארכה היא של שלושה חודשים

יעל קריב טייטלבאום:  הסיבה שלא הייתה תוספת דירוג, שחודשיים אחרי התקופה הקובעת תהיה עוד הארכה של עשרה שבועות, היא קודם כול תפעולית יישומית, זה תלוי מערכות מחשוב של כל רגולטור ורגולטור

יעל קריב טייטלבאום:  זה דבר שהוא מורכב עכשיו להכניס תקופה אחרת, ואז ככל שהתקופה מתארכת יותר, צריך לשוב ולחדש את זה לשלושה חודשים ולא לעשרה שבועות

יעל קריב טייטלבאום:  גם מבחינה תפעולית, אבל גם במקרה הזה, ואנחנו נגיע לסעיף שמאפשר לראש הממשלה להאריך בצו את התקופה הקובעת, כאן לראש הממשלה יש שיקול דעת להאריך את זה, גם אם אנחנו כבר אחרי הכרזה על מצב מיוחד בעורף, גם אז ראש הממשלה, אם היו נסיבות שמצדיקות, ונדבר על הסעיף הזה, יוכל להאריך את התקופה הקובעת, ולכן יש פה איזה שיקול דעת להאריך יותר

שמחה רוטמן: אין פה דיפרנציאציה למתי שהייתה הפקיעה

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, מי שהרישיון שלו פקע ב-8 באוקטובר, יום אחרי תקופת ההארכה הוא צריך לרוץ

שמחה רוטמן:  ומי שהרישיון שלו פקע ב-6 בינואר, יש לו עוד שלושה חודשים

אלעזר שטרן: לא

אלעזר שטרן:  אני התכוונתי למי שהרישיון שלו פוקע ב-6 בינואר או מי שהרישיון שלו פוקע ב-8 בינואר

אלעזר שטרן:  קח לדוגמה מצב שבו שני חיילי מילואים שהיו במילואים - - -     

שמחה רוטמן: גם הפער הזה - - -     

אלעזר שטרן: זה אוטומטית דברים שנגזרים תמיד ממועד הפקיעה

שמחה רוטמן: אבל לא הייתה לי יכולת לטפל

יובל רויטמן: אבל אז יאריכו את התקופה הקובעת

יובל רויטמן:  ההנחה היא שחיילי המילואים יחזרו ב-6 בינואר, אז לא נגיד להם: תגישו ב-7 בינואר, נאריך לפני זה את התקופה הקובעת, כדי שיהיה מספיק זמן

יובל רויטמן:  יש לזה פתרון

יובל רויטמן:  אפשר להאריך בשלושה חודשים, ותהיה הארכה של שלושה חודשים לכולם

שמחה רוטמן: יכול להיות שכן יהיה צריך לעשות הוראת sunset דועכת יותר מאשר הוראת sunset חדה

שמחה רוטמן:  כן לבוא ולהגיד: מי שפקע לו חודש לפני תום התקופה, יוארך לו בעוד חודש, מי שפקע לו חודש אחרי, יוארך לו בשבועיים

אלעזר שטרן: זה דווקא מאוד מסבך

מיכל עקביה: זה מאוד מורכב להאריך לכל אחד במועד אחר

שמחה רוטמן: מה אתה מציע?     

אלעזר שטרן: אני דיברתי על מודל אחר שהיה בקורונה

שמחה רוטמן: אבל שם היו תקופות יותר ארוכות

אלעזר שטרן: במודל הראשון היו שתי מדרגות

יובל רויטמן: בתקש"ח לא היו

יובל רויטמן:  היה תקש"ח, ואז היה חוק, ואז היה תיקון

יובל רויטמן:  בחוק, במודל הראשון, נתנו רק תקופת הארכה אחת, וזה היה קצת יותר מסובך

יובל רויטמן:  עכשיו הרי אפשר יהיה להאריך בשלושה חודשים נוספים, ויקבלו שלושה חודשים

יובל רויטמן:  למה אתה צריך שזה יהיה דווקא עשרה שבועות ההארכה הזאת? מה זה נותן לך? זה יותר אחיד, יותר נוח לתפעול

יובל רויטמן:  אם ירגישו צורך, פשוט יאריכו את התקופה הקובעת בשלושה חודשים נוספים או בתקופה אחרת, וייתנו שלושה חודשים לכל רישיון בתקופה הזאת

מאיר לוין: אם מדברים על לקחים מהקורונה

מאיר לוין:  הפער הזה בין העשרה שבועות לשלושה חודשים הוא לא פער כזה מהותי

מאיר לוין:  זאת אומרת, אי-אפשר להגיד שעל שבועיים ייפלו ויקומו

מאיר לוין:  הדיפרנציאציה יוצרת קושי במערכות

מאיר לוין:  עדיף כבר שתהיה הארכה של עוד שלושה חודשים מלאים, אם התקופה לא מספיקה

שמחה רוטמן: נחזור מההתייעצות, נדבר גם על זה

אלעזר שטרן: אני רק רוצה לחדד שוב לגבי הסיפא של סעיף קטן (א), על "סירבה לחדשו", הכוונה הייתה לפני תום תקופת ההארכה או לפני תום התקופה הקובעת

שמחה רוטמן: אני אומר: אלא אם כן הותלה או בוטל או שנשלחה הודעה על אי-חידוש

אלעזר שטרן: לפני תום תקופת הארכה או לפני תום התקופה הקובעת?     

שמחה רוטמן: זה לא משנה

שמחה רוטמן:  בשתי התקופות

מיכל עקביה: ובכלל זה

שמחה רוטמן: בשתי התקופות

שמחה רוטמן:  אני אסביר שוב, לצורך העניין יש הפרה של בעל רישיון שאומרת: אני מבטל לך כרגולטור

שמחה רוטמן:  הפרת, נלקח מידית

שמחה רוטמן:  יש הפרה שבאה ואומרת: אני לא מבטל לך מידית כי צריך לתת לך זמן להתארגן והתראה ושתמצא מקצוע אחר

שמחה רוטמן:  אני לא מבטל מידית, אבל דע לך: אני לא מחדש לך

שמחה רוטמן:  בשנייה שנשלחת הודעה כזאת, הוא לא נכנס למנגנון של ההארכות

שמחה רוטמן:  לכאורה זה לא משנה אם ההודעה הזאת נשלחה לפני תום תקופת האירוע

אלעזר שטרן: לכאורה זה כן

אלעזר שטרן:  זה צריך להיות לפני תום התקופה הקובעת

שמחה רוטמן: זה בתקופה הקובעת

אלעזר שטרן: אם זה בתום תקופת ההארכה, זה אומר שזה כבר הוארך אוטומטית

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אני אסביר למה זה משנה

שמחה רוטמן:  הרי אם אני כרשות רגולטורית אמרתי: ההפרה שלך היא הפרה, היא מצדיקה שבפעם הבאה שתבוא להאריך, אני לא אאריך לך, אבל זה לא חירום

שמחה רוטמן:  אם זה חירום, אני מבטל

שמחה רוטמן:  ואז פתאום פרץ מצב החירום, אז הרציונל אומר שהכול מוארך, גם שלך, ואתה לא נכנסת לסיטואציה של חידוש

שמחה רוטמן:  אתה עדיין באותו רישיון שהוצאת לפני שנתיים, הוא הוארך בעוד שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  כאשר תבוא לחדש, נבוא איתך חשבון

שמחה רוטמן:  אם זה קורה, אותה הפרה, עכשיו, מאחר שאני לא רוצה לתת עכשיו צ'ק פתוח למפוקחים לעשות הפרות כאלה, אני לא רוצה לשלול מהרגולטור את הסנקציה של אי-הארכה, אז אני אומר: בשנייה שאני מודיע לך על אי-הארכה בתקופה הזאת, לא תרוויח מההארכות

שמחה רוטמן:  כלומר, הרגולטור עכשיו בא ואומר: ההפרה שלך עכשיו, יותר לא מאריכים לך, גם לא בתקופת ההארכות, וזה משמר את הסנקציה

שמחה רוטמן:  אני אומר בסיטואציה כזאת שתבטל וזהו

שמחה רוטמן:  אם אתה כרגולטור לא צריך בן אדם שהוא בתקופה שיש לו צו 8, אז תבטל לו, כבר תקבל את ההחלטה על ביטול

שמחה רוטמן:  זה בעיניי השיקול

שמחה רוטמן:  אם הרגולטור חשב שהוא יכול להכיל עוד כמה חודשים שהבן אדם מחזיק ברישיון, שיכיל עכשיו עוד שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  מה ההבדל?     

יובל רויטמן: רגולטורים לא בנקל מחליטים לא לחדש רישיון

שמחה רוטמן: חס ושלום, שום דבר פה לא בנקל

שמחה רוטמן:  אז למה הם לא ביטלו?     

יובל רויטמן: אתה מכיר את זה היטב, ברגע שיש רישיון הנטל יותר כבד לבטל מאשר להחליט לא לחדש

יובל רויטמן:  הרגולטור גם נמצא

יובל רויטמן:  אם כבר קיבלו החלטה פרטנית לא להאריך - - -     

שמחה רוטמן: אתה אומר שלא משנה באיזה תקופה

שמחה רוטמן:  אם התקבלה החלטה פרטנית לא להאריך, אין הארכה אוטומטית

שמחה רוטמן:  אתה רוצה הארכה, תעשה בשיקול דעת

יובל רויטמן: אני מסכים עם מה שאמר מאיר לפני זה, שאנחנו מנסים גם להקל עם הרגולטורים

יובל רויטמן:  אבל הם עדיין נמצאים, ויהיו החלטות פרטניות

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  הכוונה היא על כל התקופות

שמחה רוטמן:  "אלא אם כן הותלה או בוטל או שנשלחה הודעה על אי-חידוש", או שהוחלט על אי-חידוש?     

מיכל עקביה: החליטה שלא לחדשו

שמחה רוטמן: "או שהרשות הציבורית החליטה שלא לחדש לפי כל דין"

שמחה רוטמן:  אפשר לכתוב "בין בתקופה שקדמה בין בתקופה - - -" אם רוצים בשביל הבהירות

יובל רויטמן: לפני תום תקופת ההארכה

יובל רויטמן:  נראה לי אחרי שהסתיימה תקופת ההארכה שהוא לא יקבל פתאום החלטה שהוא לא מחדש, והוא לא חידש לו וכו'

שמחה רוטמן: לא הבנתי

יובל רויטמן: מה שלפני תום תקופת ההארכה הרגולטור אומר לו: אתה, אם אתה רוצה לקבל החלטות בעניין פרטני, תקבל את זה לא בדיעבד

יובל רויטמן:  אם אתה רוצה תוך כדי תקופת ההארכה, תקבל, אבל הסתיימה תקופת ההארכה, אל תגיד שבעצם לא הארכתי לך, פעלת שלא כדין וכו'

שמחה רוטמן: עדיין לא הבנתי את הסיטואציה

מיכל עקביה: נראה לי שאפשר למחוק את המועד - - -     

אלעזר שטרן: עדיף למחוק את ההתייחסות ל"לפני תום תקופת ההארכה"

יובל רויטמן: זה רק הגנה - - -, המשפט הזה

אלעזר שטרן: אני מסכים

אלעזר שטרן:  עדיף למחוק אותו

שמחה רוטמן: "אלא אם כן הותלה או בוטל או שהרשות הציבורית החליטה שלא לחדשו לפי כל דין"

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, בלי התייחסות לתקופה

יובל רויטמן: זה סוג של הגנה נוספת על המפוקחים

שמחה רוטמן: איך זה מגן? לא הבנתי

יובל רויטמן: זה כאילו מסמן אחרי שהסתיימה תקופת ההארכה אל תבוא ותגיד שאני מחליט לבטל לך אחורה

יובל רויטמן:  אבל ממילא עקרונות הרי מקשים על זה

שמחה רוטמן: זה לא נדרש

שמחה רוטמן:  בלי קשר לעקרונות המשפט

שמחה רוטמן:  ב'

אלעזר שטרן: פה, אדוני, הייתה לי הערה שאני מבין שהיא מקובלת על הממשלה, השאלה אם היא תהיה מקובלת עליך, גם לאפשר הארכה לא רק לגבי כלל האישורים הרגולטוריים או חלקם, אלא גם לאפשר לראש הממשלה לעשות דיפרנציאציה בין אזורים מסוימים

שמחה רוטמן: בשנייה שיש כלל האישורים או חלקם, זה עובד גם אזורי

שמחה רוטמן:  חלקם זה למשל האישורים הרגולטוריים שהם במחוז צפון

שמחה רוטמן:  המילים "כלל האישורים הרגולטורים או חלקם" הם לפי כל חלוקה שהוא מותיר לנכון

שמחה רוטמן:  אני לא רואה סיבה להתייחס ספציפית לאזור

שמחה רוטמן:  כלל או חלקם זה כלל האישורים הרגולטוריים, כולל באזור צפון

שמחה רוטמן:      מה שמפריע לי זה הנושא של התשעה חודשים

שמחה רוטמן:  בלי קשר לפעם הקודמת, שמנו פה ראש ממשלה, אישור ממשלה ואישור ועדה עם נסיבות משקיות חריגות או נסיבות מיוחדות אחרות המצדיקות זאת

שמחה רוטמן:  למה אם חס ושלום האירוע הזה נמשך יותר מתשעה חודשים - - -     

מיכל עקביה: זה בעצם שנה

מיכל עקביה:  זה הוראת שעה לשנה

שמחה רוטמן: אני מקווה שלא, אני מקווה שיהיה הרבה פחות, אבל שמתי פה מנגנון: ראש ממשלה, אישור ממשלה ואישור ועדה

שמחה רוטמן:  שמתי פה תנאי מהותי, שמתי פה יכולת דיפרנציאציה, "כלל או חלקם", יכול להיות שחלק מהאישורים כן רלוונטיים, לא רלוונטיים

שמחה רוטמן:  למי אני שם את השלייקס האלה? מאיזה שימוש לרעה אני חושש פה? שייתנו פטור גורף? אני לא רואה סיבה למגבלת הזמן הזאת

יעל קריב טייטלבאום: הסיבה היא שמראש חשבנו על זה כהוראת שעה לשנה

שמחה רוטמן: זה אכן הוראת שעה, ולכן כל הארכה, פעם בשלושה חודשים תצטרך לבוא לפה

שמחה רוטמן:  וכתוב גם בחוק: (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים), אבל מאחר שמנגנון ההארכה פה הוא ראש ממשלה, פלוס ממשלה, פלוס אישור כנסת, נסיבות משקיות חריגות או נסיבות מיוחדות אחרות המצדיקות זאת עקב המצב הביטחוני המיוחד - - -     

אלעזר שטרן: אדוני, אני חושב שהרעיון היה, כמו שאמרתי קודם, שאם זה יימשך מעל שנה, נכון שיש פה את כל השלייקס וכו', כנראה שכל המודל צריך להיות שונה

מאיר לוין: אולי אפילו תקופות ההארכה יצטרכו להשתנות

שמחה רוטמן: אם יהיה צורך בשינוי, נשנה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה סיבה בעולם

שמחה רוטמן:  שוב, המגבלה הזאת גם לא הייתה קיימת בחוק הארכת תקופות על 2020

יעל קריב טייטלבאום: שם, להפך, היו שלושה חודשים, וזהו

יובל רויטמן: הייתה הארכה אחת וזהו

אלעזר שטרן: הייתה תקופה ראשונה והייתה תקופה שנייה

שמחה רוטמן: בואו נפיק את הלקח

שמחה רוטמן:  אז שמנו מגבלת זמן, אמרנו הארכה רק פעם אחת, ושם הייתם צריכים אחרי שישה חודשים לבוא לעוד חקיקה

יובל רויטמן: אבל הבאנו משהו אחר, הבאנו הסדר אחר

שמחה רוטמן: אני יודע

שמחה רוטמן:  תרצו להביא הסדר אחר, תביאו הסדר אחר אם יהיה צורך

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין, אלא אם כן אתם אומרים שאתם רוצים שאני אכריח אתכם להביא הסדר אחר

שמחה רוטמן:  זה שיקול

שמחה רוטמן:  זה אפשרי

שמחה רוטמן:  אם זה המצב, שנה זה פרק זמן ארוך מדי

שמחה רוטמן:  אם האירוע הזה נמשך כל כך הרבה זמן, אז שנה זה באמת פרק זמן מאוד ארוך

שמחה רוטמן:  מילא החוק הראשון שבא ואמר: שלושה חודשים אני נותן בחקיקה, עוד שלושה חודשים באישור ראש ממשלה, עוד חצי שנה תביאו חקיקה, בסדר

שמחה רוטמן:  פה אנחנו עושים שנה, אבל רק שנה? כלומר, אם כבר הגענו למצב של הארכות של שנה, הדלתא בין שנה לשנה ושלושה חודשים היא האירוע?     

יואל בריס: היא תצטרך לעלות למליאה, זה ההבדל

יואל בריס:  אם אני ארצה לשנות את זה בשלוש קריאות עם מליאה יהיה אפשרי

יואל בריס:  עד אז אני אוכל לעשות את זה פה בוועדה

שמחה רוטמן: צו ראש ממשלה, אישור ממשלה ואישור ועדה, בעיניי זה מספיק

יואל בריס: הפער היחיד הוא מתי זה מספיק משמעותי כדי להגיע לחזרה למליאה

מאיר לוין: אדוני היושב-ראש, אני כן חושב שזאת צריכה להיות הוראת שעה, גם כמסר

מאיר לוין:  מדובר על כל האישורים הרגולטוריים במשק

מאיר לוין:  עצם זה שיהיה פתח עכשיו להארכות לא מוגבלות, גם עם הבקרות האלה, אבל מבחינה חוקית, הסמכה להארכה עוד ועוד, אני חושב שהיא כמסר משקי זה דבר שצריך לחשוב עליו

מאיר לוין:  ודבר שני, גם מבחינה רגולטורית

מאיר לוין:  הלחצים יהיו גדולים, כי תמיד נוח שיש אפשרות להארכה

מאיר לוין:  אני חושב שכמסר - - -     

שמחה רוטמן: אם אנחנו מדברים על מסר ולחצים, אז תעשו את זה חצי שנה, תשעה חודשים זה ארוך מדי

שמחה רוטמן:  יש פה משהו לא הגיוני

שמחה רוטמן:  בחוק הראשון זה היה שלושה חודשים, בחוק פלוס שלושה חודשים בהארכה, עכשיו זה שלושה חודשים בחוק פלוס תשעה חודשים בהארכה

שמחה רוטמן:  אם זה המסר המשקי, אז תצמצם את המסר המשקי, אני מבין אותו, בייחוד כשאתה אומר שיש יחסי וחוץ ועניינים כאלה

שמחה רוטמן:       וחוץ מזה, דיפרנציאציה שלא הייתה בחוק הקודם, זה החלקי או לפי אזורים

שמחה רוטמן:  בשנייה שאני נותן חלקי או לפי אזורים, יבואו לבקש, והוועדה לא עושה חיים קלים לאף אחד

שמחה רוטמן:  יבואו ויגידו: אנחנו מבינים נניח שבאזור הדרום עדיין צריך, ואולי זה מלווה אותנו, ולקבוע שלאזור עוטף עזה צריך עכשיו לתת לא חצי שנה, לא שלושה חודשים, צריך עכשיו לתת שנתיים לכל האישורים הרגולטוריים בעוטף עזה, לא יודע למה, אני יכול לחשוב על כמה סיבות, ואני לא רוצה שהם יבואו לחקיקה, אני רוצה שראש הממשלה יוכל לעשות את זה

שמחה רוטמן:  מאחר שהחלוקה הזאת של כלל האישורים או חלקם, אז היה go no go בחוק הישן, עכשיו זה לא go no go

אלעזר שטרן: אדוני, יכול להיות שאם יהיה מצב שנניח לדרום צריך להאריך לשנתיים, שוב יכול להיות שצריך לחשוב מחדש, ואז צריך לשנות את כל המנגנון שבחוק הזה, לחשוב מחדש על כל המודל

אלעזר שטרן:  יכול להיות שאז באמת יתאים לדרום המודל השני שהיה בקורונה, שאתה לא מתעסק רק בהארכה של שלושה חודשים, זה פונקציה נגזרת של אורך הרישיון

אלעזר שטרן:  יכול להיות שאז בכל מקרה תצטרך לעשות תיקון חקיקה בשלוש קריאות

שמחה רוטמן: יכול להיות שאני אצטרך ויכול להיות שלא, אני רק אומר: האם אני עכשיו כובל את שיקול הדעת של הממשלה ושל הכנסת? אם זה היה רק בצו של ראש ממשלה, הייתי אומר שאני מבין את החשש, הרבה מאוד לחצים

שמחה רוטמן:  אבל זה ראש ממשלה, אישור ממשלה, אישור כנסת, אף אחד לא הלך לישון, הרבה גורמים רגולטוריים שיצעקו על הדבר הזה, הרבה גורמים משקיים שיצעקו על הדבר הזה

מאיר לוין: כל המהלך הזה הוא מהלך לא טריוויאלי בגלל הרוחביות שלו ובגלל מה שתיארתי מראש שזה opt out ולא opt in

מאיר לוין:  אם מסתכלים רגע על האינטרסים המוגנים שעומדים בבסיס האישורים שאותם אנחנו מאריכים, לא הלכנו ובחנו באופן פרטני כל אישור, מה באמת תקופת ההארכה הנכונה לו

מאיר לוין:  הלכנו על משהו רוחבי בגלל הנסיבות

מאיר לוין:  עכשיו, ברגע שניתנת אפשרות להארכה תמידית לכל הרישיונות, לכל האישורים, בניהול סיכונים של האירוע הזה, אני חושב שאנחנו חורגים בהרבה

שמחה רוטמן: ניהול סיכונים מול מי? הניהול סיכונים שאתה חושש מפניו זה לא השאלה איך רגולטור מול מפוקח

שמחה רוטמן:  זה לא ניהול הסיכונים שאתה מדבר עליו, זה ניהול סיכונים שאתה בא ואומר: יבוא ראש הממשלה, הממשלה והכנסת, ואתה אומר שאני צריך לשמור מפניהם

שמחה רוטמן:  הרי הם יקבלו את ההחלטה פה

מאיר לוין: אני אומר שנקבעה הוראת שעה, יש הרבה הוראות שעה שנקבעות עכשיו במסגרת המצב שאנחנו נמצאים בו

מאיר לוין:  ביחס לכולם אפשר היה להעלות את התזה שניתן לזה לרוץ לעולמי עד עם תחנות ביניים

שמחה רוטמן: כשבאו אליי הוראות שעה בנוגע לזכויות אסירים, אני בא בראש אחר, אני מכיר את מפות האינטרסים ואני אומר: אני מבין את החשש שהזמני יהפוך לקבוע

שמחה רוטמן:  אבל דווקא בגלל העובדה שמדובר בהוראה מאוד מאוד גורפת, דווקא בגלל שמדובר בגיים צ'יינג'ר מהרבה מאוד בחינות והרבה מאוד עניינים – בגלל זה אני פחות חושש מהניצול לרעה

שמחה רוטמן:  אם היית בא ואומר לי שיש פה עכשיו אוכלוסייה מוחלשת, או חלשה, שאני עכשיו חושש שהזמני יהפוך לקבוע, ותמיד יעשו אסירים בווידיאו קונפרנס ויגזרו דינים בווידיאו קונפרנס וישלחו פסקי דין בווטסאפ, אני אומר: אני מבין

שמחה רוטמן:  אני צריך להיות שומר הסף על המערכת ולוודא שהמצב הזה שהוא מצב רע בהגדרה, כולם מודים שזה עכשיו רע מאוד, לא יוארך

שמחה רוטמן:  פה, דווקא בגלל שמדובר בהוראה מאוד מאוד גורפת, כשיש הרבה מאוד אינטרסים ושחקנים, שהיא לא תהיה – כולנו מכירים את מפות הרגולציה, כולנו יודעים שיש מפוקחים שיתחננו אליכם שתחזירו את הרגולציה, כי זה מה ששומר עליהם מכניסה של שחקנים חדשים בשוק - - -     

מאיר לוין: אני לא רואה את זה ככה

מאיר לוין:  א', אני משוכנע, וזה אולי הבסיס להתנגדות שלי, אני משוכנע שאם נגיע למצב שנצטרך הארכה מעבר לתקופה הארוכה שהצענו, נצטרך לחזור לממשלה, נצטרך לחזור לכנסת, לחוקק חוק שמביא בחשבון את המצב המתמשך הזה, והוא יהיה הרבה יותר מדויק גם מבחינת תקופות הארכה והסמכויות שניתנות

מאיר לוין:  אני לא חושב שנוכל להישען על החוק הזה למשך תקופה של יותר מ-12 חודשים

שמחה רוטמן: תרשמו גם את זה לסוגיית ההתייעצות בסוף

יואל בריס: לא כהבעת דעה, הדעה שלנו מעוגנת פה, אבל אני רואה שלושה מעגלים שצריך להתייחס אליהם בשאלה הזאת

יואל בריס:  המעגל הראשון הוא השדר עכשיו

יואל בריס:  אם אנחנו אומרים שעכשיו אנחנו חוששים ממצב שאנחנו הולכים פה לשנה ויותר - - -     

שמחה רוטמן: כרגע אנחנו חוששים  פה משנה

שמחה רוטמן:  מה שכתוב פה עכשיו, מה שמונח פה על השולחן זה שנה

יואל בריס: שנה, אבל לא יותר

יואל בריס:  זה דבר ראשון

יואל בריס:  השאלה השנייה היא, האם אנחנו מראש מכריחים את עצמנו, גם את הפקידות, גם את הממשלה וגם את הוועדה להגיד: אם זה יותר משנה, בואו נחשוב על כל ההסדר, שזה גם מה שאמר עכשיו המשנה ליועצת

יואל בריס:  והמעגל השלישי שאני רוצה להציע זה השאלה, האם במצב כזה נכון שתהיה עוד רמת בקרה של מליאה

יואל בריס:  לדעתי אלה שלוש השאלות

שמחה רוטמן: אני מבין, אני רק אומר שההסדר פה שונה מההסדר הראשוני של הקורונה, גם בנושא של כלל האישורים הרגולטוריים או חלקם

שמחה רוטמן:  כלומר, נתתי סמכות לראש הממשלה, באישור הממשלה ובאישור הוועדה, לעשות לפי אישורים מסוימים, להגיד על אישורים מסוימים אם אני מאריך או לא

שמחה רוטמן:  כלומר, נתתי לו את האפשרות לפיין טיונינג שיחסוך, שלא היה בחוקים הקודמים

שמחה רוטמן:  אי-אפשר לאחוז בחבל בשני קצותיו

שמחה רוטמן:  אם באים ואומרים לי: זה הסדר גורף, הוא עכשיו ילווה אותנו שנה ויותר, ואנחנו לא יודעים, זה השלכות משקיות, אני אומר ההפך, ניתן יהיה להוציא, ניתן יהיה להחריג, ניתן יהיה לעשות לפי אזורים

שמחה רוטמן:  אם אתה משחרר, ואתה אומר שאני לא הולך להסדר הגורף של go no go, אז שחרר

שמחה רוטמן:      יש פה בעיית מינימום-מקסימום

שמחה רוטמן:  אתה בא ואומר שאתה רוצה להשאיר הרבה שיקול דעת מצד אחד, מצד שני אני רוצה להגביל את שיקול הדעת

שמחה רוטמן:  צריך שתהיה הלימה איפה אתה משחרר ואיפה אתה מגביר

שמחה רוטמן:  אני אומר שככל שאתה מאריך את התקופה, אני לא רוצה לתת לו דיפרנציאציה, אני רוצה go no go, בלי אזורים בארץ, בלי כלום, כי התזה שממנה אני יוצא זו האמירה שההסדר הזה הוא כל כך גורף וכל כך חריג, אני רוצה שהוא יהיה לכמה שפחות זמן, וכדי להאריך אותו יהיה צריך לעשות פיין טיונינג של חקיקה נוספת או דברים אחרים, ואז זה ראש אחד

שמחה רוטמן:      ראש שני, אני בא ואומר: ההפך, אני רוצה הסדר שמפיק לקחים ממה שהיה בקורונה בחקיקה הראשונה, בחקיקה השנייה, אני כבר למוד ניסיון, אני יודע ואני רוצה לייצר כל מיני מנגנונים של פיין טיונינג והורדת מתחים, והורדת לחצים, ואזורים בארץ וסוגי אישורים וכדומה

שמחה רוטמן:  אז אתה אומר: אתה כבר למדת, אתה בוגר שלוש חקיקות כאלה – תקש"ח, חקיקה וחקיקה נוספת – בשביל מה השגנו את כל הידע הזה, בשביל לכבול את עצמנו עכשיו שוב למשהו שאנחנו לא יודעים?     אני יכול לחיות עם כל תזה

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר זה חוק ממשלתי, אתם צריכים תזה

שמחה רוטמן:  אני רק צריך לבדוק האם תזה אחת עוברת כחוט השני לאורך החוק

שמחה רוטמן:  אנחנו לא צריכים פה גמל, שזה חמור שמורכב על ידי ועדה

שמחה רוטמן:  יש תזה אחת, צריך ללכת איתה

שמחה רוטמן:  אם התזה היא שאנחנו רוצים פיין טיונינג, ואנחנו נותנים שיקול דעת לגורם הבכיר ביותר שיכול להיות שהוא לא חקיקה, על הפיין טיונינג הזה המגבלה של שנה נראית לי לא הגיונית

שמחה רוטמן:  אם האמירה היא שאנחנו רוצים הסדר גורף ולצמצם אותו כמה שפחות, לייצר ודאות משקית ולחזור כמה שיותר מהר לשגרה, התקופה הזאת ארוכה מדי

מאיר לוין: אנחנו חשבנו שהתזה היא כן מצד אחד לייצר ודאות קרובה, ומצד שני להיצמד לרעיון שזאת הוראת שעה, שתחומה, לפחות בשלב הזה, לתקופה שאפשר לצפות שאולי נידרש לה

מאיר לוין:  לכן הלכנו על 12 חודשים

מאיר לוין:  זאת התזה, ואנחנו חושבים שתזה שעכשיו נותנת אפשרות שזאת לא תהיה הוראת שעה, אלא תימשך תקופה מאוד ארוכה - - -     

שמחה רוטמן: היא ודאי תהיה הוראת שעה, כי יש צורך בנסיבות משקיות חריגות, או נסיבות מיוחדות אחרות עקב המצב הביטחוני המיוחד

שמחה רוטמן:  המצב הביטחוני המיוחד מסתיים בעוד שלושה חודשים בעזרת השם

מאיר לוין: ועדיין ההסמכה המהותית היא כזאת שתאפשר תקופה מאוד ארוכה של הדבר, מבלי שנוכל לשוב ולהידרש לטיבו - - -     

שמחה רוטמן: תעשה הוראת תוקף לכלל החוק

מאיר לוין: אם אתה מציב בפנינו שתי חלופות, או אין-סופי או חצי שנה, אנחנו נעדיף את החצי שנה

שמחה רוטמן: יש לי הצעה אופרטיבית

שמחה רוטמן:  תגיד שתוקף החוק יפקע, כל החוק, כל ההסדר, שלושה חודשים או ארבעה חודשים לאחר תום המצב המיוחד למשק, המצב המיוחד בעורף שהוכרז ביום זה וזה

מיכל עקביה: יש פה בעיה מורכבת אחרת שהמצב המיוחד בעורף הוא מצב שיכול להיות מוכרז, ואחר כך לא יפסיק וכן הלאה

מיכל עקביה:  לכן הגדרנו פה את ההגדרה היותר הרחבה

מיכל עקביה:  המצב הביטחוני המיוחד זו הגדרה יותר רחבה

אלעזר שטרן: כן, כי זה לא מותנה בעצם קיומה של ההכרזה לפי חוק ההתגוננות האזרחית

מיכל עקביה: בואו נסכם את הנקודה

מיכל עקביה:  אנחנו מוכנים לקצר את ההארכות, כך שיהיו הארכות שלא יעלו על שישה חודשים, ולא תשעה חודשים, שזה make sense, אנחנו בוודאי לא רוצים וגם לא מוסמכים לאשר פה עכשיו שזה יוארך ללא סוף

מיכל עקביה:  אם זה מרגיע את אדוני היושב-ראש שנסכם על הנוסח שבמקום תשעה חודשים, יהיו שישה חודשים, מבחינתנו זה עושה את העבודה וזה מספק

יעל קריב טייטלבאום: נחשוב

שמחה רוטמן: נחשוב ונתייעץ

שמחה רוטמן:  תרשמו את הנקודה הזאת

שמחה רוטמן:  אני כן אומר שצריך פה תזה

שמחה רוטמן:  ואני אומר שבעיניי זה גם קשור לשאלה של כלל האישורים או חלקם, שנתנו פה שסתום לחץ מאוד מאוד מרכזי שלא היה בהסדרים הקודמים, בין אם לפי אזור ובין אם לפי סוגי אישורים, שאומר שאני כן רוצה לאפשר שיקול דעת לעשות התאמות, גם ארוכות טווח, וממילא צריך טווח יותר ארוך, וממילא מיטת הסדום הזאת לא הגיונית

שמחה רוטמן:  אפשר לבוא ולהגיד שהחוק בכלל יפקע שנה אחרי המצב המיוחד בעורף, כדי שתדעו שאין מצב שהמצב המיוחד בעורף נגמר והחוק נעלם בתוך שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  אפשר לפתור את פרק הזמן האין-סופי בקישור למצב החירום המיוחד, לא עם שלושה חודשים ולא מיד עם תום המצב המיוחד בעורף, אלא חצי שנה אחרי תום המצב המיוחד בעורף, שנה אחרי תום המצב המיוחד בעורף, ואז תדעו במובן של גידור הסיכונים

שמחה רוטמן:       שוב, יש פה בעיה שאנחנו מצד אחד מרחיבים מאוד מאוד, משאירים לעצמנו מקסימום שיקול דעת, ואז אומרים: תרחם עליי, הרחבתי לעצמי את שיקול הדעת, עכשיו תגביל אותי

שמחה רוטמן:  לא רוצה לתת לך ולא רוצה להגביל אותך, תעבוד עם תזה אחת

שמחה רוטמן: אני רואה את עילת הסבירות חוזרת לנו בחקיקה

שמחה רוטמן:  צריך פה לקבוע לוחות-זמנים

שמחה רוטמן:  זמן סביר מראש לא צריך לכתוב, כי כל פעולה שצריך לעשות לפי חוק הפרשנות, יש לה את הגדר הזה, או שמאחר שאנחנו מאריכים פה בשלושה חודשים, אולי אתם רוצים לקבוע זמן קשיח, אחרת הקביעה הזאת חסרת משמעות

שמחה רוטמן:      אני מבין שמדובר פה בסעיף שאומר: אני מחריג אותך מההסדר

שמחה רוטמן:  וזאת החלטה נקודתית-פרטנית, שמתקבלת לפי שיקול דעת הרגולטור

טלי גוטליב: בזה פניתי אליכם עוד לפני שהיושב-ראש נכנס וגם אמרתי את זה בדברי הפתיחה שלי

טלי גוטליב:  האם לא לציין פה שאנחנו נותנים שיקול דעת מאוד גדול בעיניי לרשות ציבורית? האם לא לכתוב שהוא מסרב לתת את האישור משיקולים של ביטחון, שיקולים בטיחותיים, בריאות הציבור? משהו

יעל קריב טייטלבאום: הוא לא מוסמך לקבל את ההחלטה הזאת שלא לפי האינטרסים האלה

יעל קריב טייטלבאום:  יש לו את הדין שמסמיך אותו כשהוא מקבל את ההחלטות האלה

שמחה רוטמן: בסעיף הזה, צריך להגיד, הרי אני לא מפקיע לו את הסמכות שמופיעה בסעיף קטן (א) לבטל, להודיע שהוא לא מאריך, או להשהות, או להתלות

טלי גוטליב: למה צריך את הסעיף הזה?     

שמחה רוטמן: כשאני מסכים איתך, אל תתווכחי איתי, טלי

יעל קריב טייטלבאום: זה סעיף ספציפי

יעל קריב טייטלבאום:  אולי נסביר עוד פעם את הרציונל של הסעיף הזה

יעל קריב טייטלבאום:  אני אחדד

יעל קריב טייטלבאום:  הרציונל של הסעיף הזה הוא התגברות על הוראות החוק הזה

יעל קריב טייטלבאום:  זאת אומרת, אם הוא רוצה עכשיו בניגוד לחוק הזה לקצר לתקופה יותר קצרה, יש לו שיקולים מיוחדים שהוא צריך לקחת בחשבון

שמחה רוטמן: אני שואל

שמחה רוטמן:  אם השיקולים האלה הם שיקולים שמאפשרים לו לבטל אישור בשוטף, אם השיקולים האלה הם שיקולים שמאפשרים לו להתלות בשוטף, אז נשאלת השאלה איזה סוג מקרה, בוודאי כאשר אנחנו יודעים איך בנויה שיטת הרגולציה במדינת ישראל עם המון-המון שיקול דעת לרגולטור

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר כמעט רגולטור שאין לו שיקול דעת עם מילות הקסם "נסיבות העניין", ואם לא, הוא מעניק לעצמו, אבל באיזה נסיבות יכולה להיות סיטואציה שהרגולטור לא יוכל לבוא ולהגיד שהוא מבטל, לא יוכל לבוא ולהגיד שהוא מתלה, לא יוכל לבוא ולהגיד שלא מתקיים תנאי של תוקף, לא יוכל לעשות שום דבר מהאופציות של סעיף קטן (א), והוא יצטרך את סעיף קטן (ג)

יובל רויטמן:  זה לכל המצבים שרגולטור בא ואומר שהוא רוצה לראות את הבן אדם הזה, את מבקש הרישיון הזה

יובל רויטמן:  אני עוד לא אומר שאני הולך לבטל לו או להתלות לו, הרי לכל רגולטור יש אוכלוסייה מאוד מגוונת שהוא מתמודד איתה, חלקם יותר צייתנים, חלקם פחות צייתנים

יובל רויטמן:  יכול רגולטור לבוא ולהגיד לגבי שחקנים מסוימים שהוא צריך לראות אותם, אני לא יכול לבטל להם, כי לא הייתה עילה לבטל להם

שמחה רוטמן: אם הוא רוצה לראות אותו, הוא יוציא לבן אדם הזה הודעה: אם לא תתייצב ביום זה וזה, אני לא אאריך לך את האישור

שמחה רוטמן:  מה הבעיה? הרי יש לו סמכות כזאת

יובל רויטמן: הסעיף הקודם נועד לבוא ולומר שיש משהו ספציפי שיש עילה לבטל לו

יובל רויטמן:  פה אנחנו לא אומרים את זה

יובל רויטמן:  ועוד פעם צריך לזכור את המסגרת הכללית - - -     

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  אין עילה ספציפית? אני נותן לו יכולת גם בלי עילה ספציפית לעשות את זה?     

יובל רויטמן: זה לא בלי עילה ספציפית, אלא הרגולטור, כמו שהסברתי קודם, יש לו כל מיני שחקנים שהוא מפקח עליהם

יובל רויטמן:  הוא בא ואומר ששחקן מסוים, יש לו מסורת של ציוד פחות טוב, אני רוצה לראות אותו

שמחה רוטמן: אני מאוד הולך לקראת, אבל אני אגיד בצורה פשוטה: אם לא תביא לי מקרה ספציפי של רגולטור ספציפי, שהוא לא יכול לפעול במסגרת סעיף קטן (א), והוא צריך את סעיף קטן (ג), סעיף קטן (ג) לא יהיה

שמחה רוטמן:  אני לא מביא אותו בתור שלייקס

שמחה רוטמן:  אם לא יהיה מקרה ספציפי, אני אומר את זה בצורה ברורה, מבחינתי זה לא נתון לוויכוח, אם לא תביא לי מקרה ספציפי של רגולטור, שתעלה מבחינתי על הקו, על הטלפון, שאומר: אין לי בכלים הרגולטוריים שלי, בשיקול דעת, בפרשנות רחבה, כי כשאני מבקש להוסיף, אתם אומרים לי: חבר'ה, יש שיקול דעת ויש פרשנות רחבה, ותיתן ותיתן, ואני נותן ואני זורם – אם לא תביא לי מקרה של רגולטור, שם, תפקיד, שאומר לי: אני לא מסוגל לפעול לפי מיטת סדום, שהיא מאוד מאוד רחבה, של סעיף קטן (א), ולהגיד: אני לא מחדש לבן אדם את האישור עד שהוא יתייצב, עד לשימוע, בכלים הקיימים, והכלי היחיד שיש לי זה כלי (ג) – (ג) לא יהיה

שמחה רוטמן:  חד וחלק

שמחה רוטמן:  פה אני לא אקבל תיאוריות, לראש ממשלה באישור ועדה

שמחה רוטמן:  אתם אומרים לי: אני רוצה לשים שלייקס, אבל הרגולטור חס ושלום

שמחה רוטמן:  אני רוצה גם חגורה וגם שלייקס

שמחה רוטמן:  אי-אפשר ככה

שמחה רוטמן:  זה לא הגיוני

מאיר לוין: אני אגב רואה בסעיף הזה, סעיף שיאפשר לרגולטורים לא להחריג אישורים מראש במסגרת התוספת השנייה

שמחה רוטמן: תיכף נדבר על התוספת השנייה

מאיר לוין: אני אומר שבעיניי הכלי הזה - - -      

שמחה רוטמן: מאיר, אמרתי בצורה ברורה

שמחה רוטמן:  בלי רגולטור, שם, תפקיד והבנה, שיראה לי את החוק המסמיך שלו, שיראה לי ויגיד לי – אני צריך את הסעיף הזה, לא בתיאוריה, בפרקטיקה – הסעיף הזה לא יהיה

שמחה רוטמן:  רגולטור, שמית, שבא, או טלפונית או לפה, ואומר לי שאין לו סמכות לשלול אישור, ויספר לי את המקרה ויסביר לי את המקרה, שאני אוכל להבין, כי אני לא מבין

שמחה רוטמן:  אני שומע מכם, ואני מבין עוד פחות

שמחה רוטמן:  שיבוא ויגיד לי: אני לא יכול להתלות - - -     

מאיר לוין: זה לא אותו מישור

שמחה רוטמן: זה אותו מישור בדיוק

מאיר לוין: למה? יכול להיות מצב שבו אדם לא נמצא בכלל בהפרה של הרישיון - -     

שמחה רוטמן: הוא לא נמצא בהפרה

מאיר לוין: - - ובכל זאת הרגולטור חושב שמהטעמים של האינטרס המוגן, יש צורך עכשיו שהוא יגיש בקשה

מאיר לוין:  לכן זה לא באותו מישור

שמחה רוטמן: אני שואל שוב

שמחה רוטמן:  הרגולטור חושב את זה פרטנית על אדם?     

מאיר לוין: כן

שמחה רוטמן: הוא צריך להפעיל שיקול דעת עליו?     

מאיר לוין: כן

שמחה רוטמן: הפעלת שיקול הדעת לא יכולה לבוא ולהגיד: אני מבקש שתתייצב אצלי לשימוע לפני ביטול?     

מאיר לוין: אבל זה לא ביטול

שמחה רוטמן: לשימוע לפני חידוש?     

יובל רויטמן: אבל זה אי-חידוש

שמחה רוטמן: זה לא כלום

יובל רויטמן: לא

יובל רויטמן:  אי-חידוש זה שאתה בא ואומר לבן אדם: אני לא אחדש לך את הרישיון

יובל רויטמן:  יש עילה שאני לא אחדש לך, וזה לא המצב

שמחה רוטמן: סליחה שאני אומר, מאיר ויובל, במחילה, אתם מבזבזים לעצמכם את הזמן

שמחה רוטמן:  לא אקבל פה שום טיעון תיאורטי

שמחה רוטמן:  אני רוצה רגולטור ספציפי, שאני אסתכל על החוק המסמיך שלו, שהוא יבוא ויגיד לי: אני, בכלים הקיימים שלי, יכול לכתוב הודעה מנומקת מראש ולהודיע עליה זמן מראש, להגיד לבן אדם: אני לא מאריך לך בשלושה חודשים כי האינטרס המוגן ייפגע, ואותה הודעה מנומקת שהוא יכול לכתוב בשביל סעיף קטן (ג) לא מספיק לו בחוק לפי סעיף קטן (א)

שמחה רוטמן:  אני רוצה אחד כזה, אחרת הסעיף הזה לא יהיה

מאיר לוין: כן חשוב לי להסביר שאלה שני מישורים אחרים לגמרי

מאיר לוין:  האחד עוסק במפר - - -     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  הוא לא עוסק במפר, זה לא נכון

מאיר לוין: הראשון עוסק במפר, לאדם יש איזה הפרה, או שהוא לא מקיים תנאי, ולכן לא מחדשים לו את הרישיון או מבטלים לו את הרישיון

מאיר לוין:  ומצב שאדם יכול להיות שהוא 100%, ועדיין הרגולטור מגיע למסקנה שאי-אפשר להעריך את התוקף של הרישיון

שמחה רוטמן: פרטנית

שמחה רוטמן:  שוב, אם זה היה קבוצתית - - -     

מאיר לוין: פרטנית

שמחה רוטמן: אז יש לי נימוקים למה

שמחה רוטמן:  תשים לב באיזה מקום הרגולטור נמצא

שמחה רוטמן:  הרגולטור נמצא במקום שהוא אומר: יש לי אלף מבקשי אישורים, לכולם אני מאריך בשלושה חודשים אוטומטית, כי זה מה שהחוק אומר, לך, מאיר, אני לא מאריך, אני אומר לך שאתה לא תקבל את ההארכה הזאת, יש לי אפשרות לכתוב לך הודעה כתובה עם נימוקים למה לכל העולם אני מאריך, אבל לך, מאיר, אני לא מאריך, ואותה הודעה ונימוקים שמצדיקים את הצעד הזה, שהוא דרסטי מאוד מאוד - - -     

יובל רויטמן: הוא לא דרסטי

יובל רויטמן:  הוא בסך הכול הגיש בקשה

שמחה רוטמן: הוא דרסטי מאוד

יובל רויטמן: הוא מגיש בקשה רגילה להארכת רישיון

שמחה רוטמן: הוא דרסטי מאוד, כי אתה אומר: לכולם הארכתי, ולך לא

יובל רויטמן: אבל עדיין כל המשמעות הנורמטיבית של הדבר הזה, שאדם מגיש בקשה - - -     

שמחה רוטמן: המשמעות הנורמטיבית לא מעניינת

יובל רויטמן: אבל הם לא יעשו את זה אם אין הצדקה

שמחה רוטמן: אם הם לא יעשו את זה, אל תביא את הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  המשמעות הנורמטיבית לא מעניינת

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר אתה בא לכל המפוקחים של רגולטור מסוים ואתה אומר: כולכם מקבלים שלושה חודשים חוץ מיובל

שמחה רוטמן:  לא ליובל לפי תחושת בטן, לא ליובל כי אני רוצה לראות אותו בעיניים, כמו שאמרת, ליובל עם החלטה מנומקת שנמסרת בכתב זמן סביר מראש – ואני לא אשאיר את זה זמן סביר, אני אשאיר את זה חודש מראש – והנימוקים לעשות את הצעד הכול כך מפלה, בעייתי, פוגעני, בזמן לחימה, כשבן אדם בצו 8, הם לא מספיקים בשביל להגיד לפי הכללים הרגילים שלכם שהיום אני רוצה לראיין אותך, אני רוצה להזמין אותך לשימוע לפני ביטול

מאיר לוין: אני אתן דוגמה לא של רגולטור ספציפי

מאיר לוין:  יכול להיות בעל רישיון שהוא שור מועד, במובן הזה שיש לו היסטוריה עשירה של הפרות

מאיר לוין:  אבל כרגע אין הפרה קונקרטית שמאפשרת לבטל לו את הרישיון, אבל הרגולטור רוצה לפגוש אותו עכשיו בחידוש הרישיון, כדי להכניס לו תנאים שאולי לא היו ברישיון הקיים, קשה מאוד לשנות רישיון קיים - - -     

שמחה רוטמן: שיודיע על אי-חידוש

מאיר לוין: לא

מאיר לוין:  אין לו עילה לאי-חידוש

שמחה רוטמן: יש לו עילה להוסיף תנאים לרישיון ואין לו עילה לאי-חידוש בכללים הקיימים?     

מאיר לוין: כן

שמחה רוטמן: חבר'ה, אני לא מכיר משפט מינהלי כזה

שמחה רוטמן:  צר לי

מאיר לוין: המבחן המינהלי לשלילה של רישיון קיים - - -     

שמחה רוטמן: לא דיברתי על שלילה, דיברתי על אי-חידוש

מאיר לוין: אבל יש לו עכשיו רישיון בתוקף

שמחה רוטמן: אבל דיברתי על אי-חידוש

שמחה רוטמן: הוא יכול להודיע לו: אני לא מחדש לך, אלא בתנאים אחרים

שמחה רוטמן:  הוא יכול?     

מאיר לוין: לא

שמחה רוטמן: אם לא, איך הוא יכול לעשות לו את זה?     

מאיר לוין: הפסיקה מדברת על הבחנה בין שלילה של רישיון קיים לאי-מתן רישיון חדש

מאיר לוין:  הרגולטור הגיע למסקנה - - -     

שמחה רוטמן: מאיר, הבנתי מה שאתה אומר

שמחה רוטמן:  תאמין לי שהבנתי

שמחה רוטמן:  הבנתי ואני מאוד ברור בנושא

שמחה רוטמן:  אם יכול הרגולטור להגיד לו: עד עכשיו היה לך רישיון עם שלושה תנאים, ומעכשיו יש לך רישיון לחידוש הבא עם שישה תנאים, ויש הבדל בפסיקה והכול נכון, צריך תשתית מינהלית להחלטה הזאת, ההחלטה הזאת זהה לחלוטין מבחינה מינהלית לאמירה שבתנאים הקיימים אני לא מחדש לך

שמחה רוטמן:  זו המשמעות

שמחה רוטמן:  עברית, לא משפטית

שמחה רוטמן:  עברית הכי פשוטה שיש

שמחה רוטמן:  עד עכשיו היה לך רישיון עם שלושה תנאים, ועכשיו יהיה לך רישיון עם שישה תנאים, שווה לזה שבתנאים הנוכחיים אני לא מחדש לך, אחרת זה חסר משמעות

שמחה רוטמן:  אני מדבר עברית? זה נכון? יובל, כשהיית בבג"צים, היית יכול להסביר לשופט את ההבדל בין להגיד לבן אדם שאני לא מחדש לך רישיון בתנאים הקיימים לבין הוספה של תנאים? לא

שמחה רוטמן:  כי זו אותה החלטה

יובל רויטמן: בעיניי יש קטגוריה נוספת

יובל רויטמן:  הקטגוריה היא שאנחנו רוצים לראות אותו, שהרגולטור רוצה לראות אותו

יובל רויטמן:  הוא לא רוצה להוסיף לו תנאים

שמחה רוטמן: אני לא מכיר את זה

מיכל עקביה: יש לנו רגולטור פה בזום

מיכל עקביה:  ביקשת דוגמה

יובל רויטמן: רק להשלים, קודם כול, האיזון שעשינו, הרי עשינו פה מהלך שהוא מהלך חריג

יובל רויטמן:  באנו ואמרנו שאנחנו מאריכים בצורה מאוד מאוד רחבה ועם opt out

יובל רויטמן:  מאחר שהייתי מעורב בעניין הזה כבר מלכתחילה, זה לא היה בלי חששות

יובל רויטמן:  אנחנו עכשיו אומנם כבר אחרי, עשינו את זה עם כל האיזונים שנמצאים כאן, וגם הרגולטורים, כשבחנו את זה, הם יודעים שהדברים האלה קיימים

שמחה רוטמן: לא הבנתי, אז החוק הזה הוא כזה ראה וקדש, בלי לשנות אותו?      

יובל רויטמן: לא

שמחה רוטמן: אני רוצה לשמוע רגולטור שיכול להסביר לי על מקרה של סעיף קטן (ג)

יובל רויטמן: רק להשלים

יובל רויטמן:  אנחנו נצטרך לחזור לרגולטורים עם הדבר הזה, אם אתם מורידים את הסעיף

שמחה רוטמן: יכול להיות שאתם תצטרכו לחזור

שמחה רוטמן:  אתם תעשו את שיקול הדעת שלכם

שמחה רוטמן:  אני לא מכניס סעיף שאין לו שום בסיס, והוא נותן צ'ק פתוח לחלוטין ומאפשר לרגולטור שאין לו יכולת להתלות רישיון, או להודיע על אי-חידושו, לתפוס פרטנית בן אדם ולהגיד לו: אני לא מחדש לך

שמחה רוטמן:  זה לא מסתדר לי

שמחה רוטמן:  יש רגולטור שרוצה להסביר לי איך הוא מתכנן לעשות דבר כזה?     

טלי גוטליב: אומנם אמרתי בדברי הפתיחה, ואני שמחה שהיושב-ראש רוטמן מסכים איתי בהקשר הזה, התיקון של סעיף 2(א), 2(ב), שעשינו קודם, בעצם סגרנו ואפשרנו להם מספיק אופציות

טלי גוטליב:  אמרתי את זה גם בדברי הפתיחה, אנחנו בעת לחימה, זה לא תקופה שהכרתם, זה לא קורונה, זה לא מלחמה, אנחנו במלחמה מאוד מורכבת, אולי אנחנו לא מרגישים את זה כאן בחדר הזה

טלי גוטליב:  אם אתם רואים אותי יוצאת מפה, זה כדי לדבר עם פיקוד העורף מה אפשר לצבוע בתכלת ומה אפשר לצבוע בירוק, כדי שלפחות תהיה כאן איזה חזרה לחיים תקינים נורמליים, כי אנחנו במלחמה ארוכה במקום הזה

טלי גוטליב:  לכן אני אומרת שההוראה הזאת היא הוראה לעת לחימה, לא קורונה שלא ידענו כמה זמן

טלי גוטליב:  יש פה מלחמה

טלי גוטליב:  ההארכה היא לשלושה חודשים

טלי גוטליב:  הסעיף הזה הוא סעיף דרקוני מאוד, הרי ממילא יש סמכויות שקיימות לרגולטורים בחוקים הרגילים, הקיימים ממילא, למנוע כך, למנוע אחרת

טלי גוטליב:  לנו זה נראה בוטה מאוד, בכל הכבוד אני חושבת שאפשר לוותר על הסעיף הזה

טלי גוטליב:  גם אם אני לא אהיה פה, אני מניחה שרוטמן יצביע כך, אלא אם כן תשכנעו אותו שבהקשר הזה טעיתי

טלי גוטליב:  אני שמחה שהיו"ר מסכים איתי בהיבט הזה

נטע דוברין: אני מהמשרד להגנת הסביבה

נטע דוברין:  אני מתנצלת קודם כול ואני אומרת שאני לא יכולה להצביע על מקרה ספציפי, אבל אני כן יכולה לתת דוגמה לאיזה סוג של בעיה חשבנו שאנחנו צריכים לתת מענה בסעיף הזה

נטע דוברין:  זה סעיף שהתקיים גם בתקופת החקיקה של הקורונה

נטע דוברין:  עשינו בו שימוש מאוד מאוד מצומצם בתקופת הקורונה

נטע דוברין:  אני רוצה לתת, לא דוגמה מאז, אבל דוגמה שיכולה להיות רלוונטית עכשיו

נטע דוברין:  חשוב לי גם להגיד שזה סעיף במובנים רבים מקל ביחס למה שכתוב בסעיף קטן (א), ואני אנסה להסביר

נטע דוברין:      אם אנחנו לוקחים למשל בחשבון היתרים שקשורים בסיכון, וחלק מהם הסיכון שלהם יכול להיות גם תחום מוגדר במצב החירום, למשל היתרים בחומרים מסוכנים בכל מיני עיסוקים - - -     

שמחה רוטמן: את אומרת שהיו מקרים כאלה בקורונה, אז אם יש דוגמה ספציפית, אני כן חושב שחשוב שתגידי את הדוגמה הספציפית, אבל בכל מקרה אני צריך לדעת חוק הוראת נוהל מסמיך, כדי שאני אוכל להסתכל בעצמי עכשיו ולבדוק האם לפי חוק הוראת הנוהל המסמיך אין לך אפיק אחר

שמחה רוטמן:  תגידי לי לפי איזה חוק אנחנו עובדים

נטע דוברין: אני אסביר

נטע דוברין:  אני אתן דוגמה

נטע דוברין:  לא התכוננתי מראש

נטע דוברין:  לא ידעתי שהשאלה תעלה, אבל אני אנסה

נטע דוברין:  בהיתרי רעלים למשל יש סוגים שונים של מפעלים שמקבלים היתרים לתקופות זמן - - -      

טלי גוטליב: מכוח איזה חוק זה?     

נטע דוברין: חוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג–1993

נטע דוברין: הוא קובע תקופות תוקף של רישיון לפי תקנות החומרים המסוכנים, אמות מידה למתן היתרים - - -     

טלי גוטליב: תקנות החומרים המסוכנים (אמות מידה לקביעת תוקף היתרים)

נטע דוברין: התקנות האלה קובעות שתוקף ההיתרים לפי רמות סיכון שנקבעו בתקנות אז, יהיו מחולקים לשלוש רמות, היתרים של שנה, היתרים של שנתיים והיתרים של שלוש שנים, שהם פונקציה של הסיכון

נטע דוברין:  באופן עקרוני, במצב רגיל, היתרים, בטח היתרים לתקופות קצרות, הם קשורים במצב סיכון מוגבר והשוטף

נטע דוברין:  כדי לחדש את ההיתר אנחנו בודקים את המפעלים, את העסקים, כדי לוודא שרמת הסיכון מהם לא השתנתה, או בפעילות שנמצאת מסביבו

נטע דוברין:  לפעמים מה שהשתנה קשור בסביבה, והרבה פעמים הדברים גם יכולים להיות קשורים מן הסתם גם במצבי הסיכון היותר כלליים

נטע דוברין:  למשל עכשיו כשאנחנו נמצאים במצבי חירום, יש עבודה שהיא משותפת יחד עם שאר גופי החירום, יחד עם ביקורת ויחד עם ארגונים נוספים, לגבי הפחתת מלאים של חומרים מסוכנים שיכולים להוות סיכון מוגבר במצבי חירום

נטע דוברין:  כלומר, יש הרבה מאוד - - -     

שמחה רוטמן: 	אני מבין הכול, אני לא צריך עכשיו הסבר על מבנה החומרים המסוכנים

שמחה רוטמן:  אני שואל את עצמי שאלה מאוד פשוטה

שמחה רוטמן:  יש לכם סעיפים, 3(ה) ו-3(ו), ויש להם סמכות מאוד רחבה

שמחה רוטמן:  "(ה) הממונה רשאי להתנות את מתן היתר הרעלים בתנאים מיוחדים שיש לקיימם לפני מתן ההיתר; כן רשאי הוא לקבוע בהיתר תנאים מיוחדים, ורשאי הוא, בכל עת, להוסיף או לגרוע מהם, הכל על מנת להגן על הסביבה או על בריאות הציבור

שמחה רוטמן: " בנוסף יש לכם את סעיף 3(ו) שאומר: "הממונה רשאי לבטל, בכל עת, היתר רעלים, מהטעמים המנויים בסעיף קטן (ה); לא יבטל הממונה היתר רעלים אלא לאחר שנתן לבעל ההיתר הזדמנות להשמיע את טענותיו

שמחה רוטמן: " אני שואל את עצמי, מה גודל הקבוצה שלא יכולה לפעול איתם בסעיף קטן (ה) ובסעיף קטן (ו), ואז את ממילא נכנסת לרובריקה של 2(א), ואת צריכה בשבילם את סעיף 2(ג)? מקרה

נטע דוברין: זה בדיוק מה שרציתי להגיד, ונכון שנתתי רקע אולי קצת באריכות

נטע דוברין:  הבעיה של הסעיף הזה, סעיף 3, שהוא אכן נותן סמכות מינהלית רחבה לעניין ניהול של נושא ההיתרים

נטע דוברין:  הוא יכול להתפרש כלא חל למצב שבו ניתנה הארכה סטטוטורית על ידי חוק אחר, וזה המצב שאנחנו נמצאים בו

שמחה רוטמן: עדיין אנחנו בתיאוריה, לא במקרה

נטע דוברין: האם אני יכולה רק להשלים את ההסבר?     

שמחה רוטמן: בבקשה

נטע דוברין: במצב שבו אנחנו מפעילים סמכויות לפי סעיף 3, ואנחנו הולכים לפרוצדורה של ביטול, זאת אומרת, שאנחנו במצב שהוא יותר מחמיר ויותר קשה כלפי הגורם המפוקח הרבה פעמים מאשר ההצעה שיש בסעיף קטן (ג)

נטע דוברין:  יש הוראה בסעיף קטן (ג) שמבהירה שכל הסמכויות שחלות במצב רגיל, שבו הוא יידרש לקבל חידוש - - -     

שמחה רוטמן: אנחנו נתייעץ על זה עוד ביחד עם הממשלה

שמחה רוטמן:  יכול להיות, אני חושב שיש גם סעיף אחר שאומר את זה, אני חושב שסעיף קטן (א) גם אומר את זה

שמחה רוטמן:  אם למישהו סעיף קטן (א) לא מספיק ברור, אולי נתייעץ האם צריך להדגיש שם בקו תחתון כל מיני מילים

טלי גוטליב: אנחנו חיפשנו לראות חוק

טלי גוטליב:  אני רק מבהירה, שיהיה ברור ממה ששמענו מהמומחית, אדרבה ואדרבה, חוק חומרים מסוכנים קובע ברורות שהממונה שנותן את ההיתר יכול לבטל אותו כך או אחרת, לכן סעיף 2(ג), לדעתי צריך להסיר אותו

שמחה רוטמן: תרשמו את הנקודה הזאת

שמחה רוטמן:  אחרי ההפסקה נקבל מכם תשובות על זה

אלעזר שטרן: אני רק מסב את תשומת ליבו של אדוני בכל מקרה לפער מסוים שיש בין סעיף קטן (א) לסעיף קטן (ג), וזה לעניין קיצור

אלעזר שטרן:  הניסוחים של סעיף קטן (א) הם ניסוחים שמדברים על מצב שבו הרישיון לא מוארך, מותלה, פוקע וכו' – שוב, אני לא מתייחס כרגע לשאלה אם צריך את שניהם או לא, אבל יש בכל מקרה איזה פער לעניין קיצור – סעיף קטן (ג) מאפשר לבוא ולומר - - -     

שמחה רוטמן: זה לא יהיה שלושה חדשים, זה יהיה חודש

אלעזר שטרן: סעיף קטן (א) לא מאפשר את זה

שמחה רוטמן: ואז אני נזכר שבחוק הפרשנות כתוב שהסמכות לעשות דבר פירושו גם לקצר

יעל קריב טייטלבאום: הם לא עושים את זה

יעל קריב טייטלבאום:  החוק מאריך, לא הם

שמחה רוטמן: אם הסמכות שלי היא לבטל, אם הסמכות שלי היא לתת הודעה שאני לא מאריך – אם זאת הסמכות שלי - - -     

מיכל עקביה: אני אתן דוגמה מהראש - - -     

שמחה רוטמן: הנקודה ברורה

שמחה רוטמן:  אני יכול להבין את זה לכל היותר לגבי פריטים שבתוספת הראשונה, זה הכול

שמחה רוטמן:  לגבי פרטים בתוספת הראשונה, כשבא בן אדם ואומר: באופן עקרוני אישור מדידה מספיק לי לשלושה חודשים, עכשיו אני מקצר, זה יהיה לחודש

שמחה רוטמן:  אני יכול להבין את זה על התוספת הראשונה, כי הוא לא הגורם בעל הסמכות, כי הוא מקבל כנתון מדידה של מישהו אחר, או רשות של אישור רגולטורי אחר, ואני לא יכול להגיד למעבדה לשלול את האישור או לבטל אותו, כי האישור ניתן על ידי מישהו אחר, אז אני אגיד שאני מאשר

שמחה רוטמן:      אני גם חושב שהסמכות הזאת היא משונה, ואני מתקשה לדמיין, אבל על אישורים רגולטוריים לפי התוספת הראשונה, שהם תנאי לאישורים, על אישורים רגולטוריים עצמם שהם בסמכותך, אם יש לך סמכות לבטל או לקבוע תוקף או להתנות בתנאים, יש לך את הסמכות גם לעשות את זה לעוד חודש, יש לך את הסמכות לעשות את זה לשלושה חודשים

שמחה רוטמן:  הפרטנות הזאת בעיניי היא פתח למשהו שאני לא מצליח להבין את הצורך בו

שמחה רוטמן:      בואו נתקדם

שמחה רוטמן:  רשמנו את הנקודה

שמחה רוטמן: את זה אני מבין אגב

שמחה רוטמן:  מה זה "הגורם המנוי לצד האישור"? אין לנו טבלה בתוספת הראשונה

שמחה רוטמן:  מה זה "לצד"?     

אלעזר שטרן: יש מקף ארוך, ואז כתוב אישור כזה וכזה, המפקח כהגדרתו, אישור כזה וכזה

אלעזר שטרן:  זאת הכוונה

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן: המשפט השני מיותר כי זה ברור

מיכל עקביה: שתהיה אפשרות לתיקונים עתידיים

מיכל עקביה:  כרגע אין תנאים

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  נעבור על התוספת השנייה אולי אחרי הסעיף הזה

שמחה רוטמן:  התוספת השנייה מוחרגת, וכשנסיים את הסעיף נדבר למה יש שם החרגות

אלעזר שטרן: חודדה פה המילה "בעדה", כי לא היה ברור - - -     

שמחה רוטמן: בעד האישור או בעד הבקשה

שמחה רוטמן:  אם יש לי אגרת בקשה ואגרת אישור, ראינו את זה בפטנטים, בכל מיני מקומות

שמחה רוטמן:  כשיש לך אגרה שאתה מגיש בה בקשה ואגרה לאישור, על האישור אני משלם בכל שנה נניח 80,000 שקל על רישיון קבלן, עכשיו אני מאריך בשלושה חודשים, אז את אגרת החידוש אני לא אצטרך אבל את האגרה השנתית אני כן אצטרך?     

מיכל עקביה: החוק דוחה את המועד שבו בעל הרישיון נדרש לבקש את ההארכה

שמחה רוטמן: אבל זה על הגשת הבקשה, לא על האישור

מיכל עקביה: בסופו של יום אחרי תקופת החירום, כשתיגמר התקופה הקובעת והוא יצטרך לבוא ולחדש, התשלום יהיה על כל התקופה, גם על תקופת ההארכה בדיעבד

מיכל עקביה:  לא נגענו מהותית בסכום שהוא צריך לשלם, עשינו דחייה של המועד של ההארכה והתשלום

שמחה רוטמן: לצורך העניין, יכול להיות שאני בעל היתר

שמחה רוטמן:  שוב, אני לא מכיר את סוגי האגרות והאישורים, אבל שהאגרה היא חודשית, בוודאי באישורים קצרים

שמחה רוטמן:  על כל חודש שיש לך אישור הובלת חומרים מסוכנים, אתה צריך לשלם אגרה X

שמחה רוטמן:  בתעודת כשרות צריך לשלם למשגיח, זה גם אישור רגולטורי מסוג כלשהו, אני לא יודע אם הוא כלול או לא כלול, שפג תוקף

שמחה רוטמן:  בגלל המצב המסעדה שלי סגורה

שמחה רוטמן:  טוב לי שאם אני פותח יום או יומיים יהיה לי אישור, טוב לי שברגע שיפוג מצב החירום אני לא אצטרך עכשיו לחדש אישור, אבל אם היית שואלת אותי עכשיו, אם אני רוצה לשלם את האגרה החודשית או את שכר המשגיח החודשי, אגרת האישור, הייתי אומר לך: לא, המסעדה סגורה, המשגיח במילואים, ואני במילואים, אני לא רוצה בכלל

שמחה רוטמן:  הארכת לי את זה באוטומט, בלי לשאול אותי, וזה בסדר, כדי להוריד רגולציה, אבל אחר כך תבואי אליי ותגידי לי: תשלם על התקופה הזאת, כי הארכתי לך

שמחה רוטמן:       זה ההבדל בין אגרת הגשת הבקשה לבין אגרת האישור

שמחה רוטמן:  יש אגרת בקשה ויש אגרת אישור

שמחה רוטמן:  ואם אתה מאריך לי אוטומטית וגם מחייב אותי, זה לא רק תיקון מיטיב, התיקון מחמיר עליי, כי יכול להיות שלא הייתי מאריך, יכול להיות שהייתי מבקש להתלות את תוקפו

שמחה רוטמן:  הוא פג תוקף עכשיו, לא הייתי מבקש הארכה

מאיר לוין: אתה יכול לבקש לפי סעיף קטן (ג), אם אתה לא רוצה את ההארכה

שמחה רוטמן: אם אני עכשיו עסוק במילואים, ואני לא עושה כלום, אני לא צריך לשלם לכם חודשית אגרה, כי במחדל אני לא משלם, פשוט לא הייתי מאריך

שמחה רוטמן:  עכשיו יפוג לי רישיון העורך דין ב-31 בינואר, וואלה, לא פותח את המשרד עכשיו שנה

שמחה רוטמן:  אני עכשיו בצו 8, הולך להיות שנה, לא רוצה לשלם את ה-1,000 שקל השנתי שלי

שמחה רוטמן:  הארכתם לי - - -     

מאיר לוין: אני מבין את הסיטואציה

מאיר לוין:  אבל מה אתה מצפה? שעכשיו אנחנו נטפל בביטול של תשלומי אגרה בגין התקופה המוארכת?     

שמחה רוטמן: עם כל הכבוד, אתם לא יכולים בחקיקה פה לאנוס אותי להחזיק את הרישיון הזה ולשלם עליו אגרה

שמחה רוטמן:  לכן כשנתת פטור בתשלום אגרה, היה ניתן להבין שהאגרה בעד האישור הרגולטורי, אני לא צריך לשלם

מאיר לוין: זה כבר אירוע עם משמעות תקציבית

שמחה רוטמן: אני מבין, אבל אתה מבין שאני לא יכול לייצר פה בחקיקה הוראה שבן אדם במחדל יחויב, יכול להיות גם בשנה של אגרה במחדל?     

אלעזר שטרן: בשנה בכל מקרה לא

שמחה רוטמן: שלושה חודשים ועוד הארכות

שמחה רוטמן:  החוק מאפשר

מאיר לוין: לא

מאיר לוין:  ההארכה היא של התקופה הקובעת, אם הרישיון יפקע

שמחה רוטמן: לא הבנתי

מאיר לוין: אין הארכה לתקופת ההארכה, יש תקופה למועד הקובע, שאם רישיון פוקע במהלכו, אז מקבלים את ההארכה

מאיר לוין:  ההארכה תמיד יש לשלושה חודשים

אלעזר שטרן: יש שני צירי זמן

אלעזר שטרן:  יש ציר זמן של התקופה שבה האישור פוקע, שזה מה שנקרא "התקופה הקובעת", שאותה אפשר להאריך בשלושה חודשים

שמחה רוטמן: תחדדו לי שנייה, כי זה מאוד חשוב

שמחה רוטמן:  דרך הסעיף הזה עלינו על זה

שמחה רוטמן:  שוב, בעל רישיון עורך דין, שהרישיון שלו פוקע ב-31 בדצמבר, שזה כל עורכי הדין במדינת ישראל, כי יש תאריך אחד שהוא מחדש, ואתם אמרתם שכל עורכי הדין במדינת ישראל, הרישיון שלהם יפקע ב-1 באפריל

שמחה רוטמן:  נאריך עכשיו את התקופה בשלושה חודשים, יבוא אחרי התקופה ראש הממשלה, באישור הוועדה, ויאריך בעוד שלושה חודשים, האם כל רישיונות עורך הדין במדינת ישראל יפקעו ב-1 באפריל?     

יעל קריב טייטלבאום: כן

שמחה רוטמן: ואין לנו גם אופציה לטפל בזה

יעל קריב טייטלבאום: החוק כרגע מסמיך להאריך רק את התקופה הקובעת לא את תקופת ההארכה

שמחה רוטמן: בעיניי זאת לקונה

שמחה רוטמן:  רישיון עורך דין זה מאוד פשוט, זה אגרה וזהו, זה לא כזה נורא, נתתי גרייס של שלושה חודשים לאגרה, זאת המשמעות היחידה

שמחה רוטמן:  אבל ברישיונות אחרים - - -     

טלי גוטליב: הרישיון זה משהו שבודק את העסק עצמו

טלי גוטליב:  לתת יותר משלושה חודשים?     

שמחה רוטמן: ברישוי עסקים

שמחה רוטמן:  שוב, יכול להיות שתבואו ותגידו שזה דורש שתי החלטות, החלטה אחת להארכת התקופה הקובעת והארכה אחת להארכת התוקף של הרישיון, אבל אתם בעצם אומרים שגם לא תהיה האופציה לעשות את זה

שמחה רוטמן:  למשל עסק בדרום, עסק עכשיו בעוטף עזה, בשדרות, כשחצי מהמועצה לא מתפקדת, כולם בשמירה, והוא צריך עכשיו להאריך בשלושה חודשים, ובעוד שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  אני אומר שוב: בואו לא נקבע עכשיו את זה בחוק, אבל אתם רוצים שגם אם המצב המיוחד יישאר בשדרות ב-7 בינואר, ונצטרך להאריך מה-7 בינואר בעוד חודש, בעוד חודשיים, התקופה לא תוארך

יעל קריב טייטלבאום: יש פה סוג של ניהול סיכונים

יעל קריב טייטלבאום:  גם כשעשינו את התיקון השני בתקופת הקורונה אמרנו שאם יש רישיון שניתן לשלוש שנים, באמת אין בעיה, אפשר גם להאריך אותו לתקופה של שנה, אפשר לשאת את זה, אבל אם מראש המחוקק חשב שנכון לתת רישיון לתקופה קצרה של חצי שנה, של שנה, הארכה של יותר משליש מתקופת הרישיון היא כבר הארכה שמכניסה אותנו לעולמות של סיכונים לא מוגדרים

טלי גוטליב: אני מתחברת למה שאת אומרת, כי הצורך הרגולטורי ברישיונות, יש לו משהו שיורד למהות הרישוי עצמו, למהות העסק, ופה נתנו עוד תקופה של שלושה חודשים

טלי גוטליב:  אני פה אומרת, בדיוק בהתאם לשיקול הדעת שגם ככה יש לרגולטור

טלי גוטליב:  ככל שלדוגמה מדובר בעסק בשדרות או בקיבוצי הדרום, ממילא יש שיקול ענייני, אפשר לפנות אליו, הוא יכול להפעיל, אני מניחה, בחוקים, כמו שראינו בחוק חומרים מסוכנים, שיש סמכות ספציפית שהוא יכול להידרש לה, במנותק אגב מהחוק הזה שלא משאיר שיקול דעת לשיטתי

טלי גוטליב:  אני לא רציתי להשאיר לכם שיקול דעת בשלושה החודשים הללו, לכן גם יש לי בעיה עם סעיף 2(ג)

טלי גוטליב:  זה הרעיון שלי

טלי גוטליב:  לדעתי לתת עוד הארכה של יותר משלושה חודשים בעסקים עם רישיונות, במיוחד שיש לזה אלמנטים של אחריות, אחריות סיכון, נזיקין, תביעות, יש בזה קושי

טלי גוטליב:       עד ששמחה חוזר, אולי תתנו לי הסבר, כי אני עוד מעט לא אהיה כאן לצערי, לגבי התוספת השנייה

טלי גוטליב:  בתוספת השנייה יש מספר רישיונות שמתחדשים רק בתשלום אגרה

טלי גוטליב:  אני שואלת שאלה שנייה במנותק, כי דעתי בעניין הזה כדעתכם בהקשר לתקופה של השלושה חודשים ולא מעבר, כי מתן רישיון יש לו ערך, ערך אמיתי

טלי גוטליב:  אני רוצה להאמין, לא תמיד אגב, אבל באופן עקרוני יש לזה ערך, ולכן להאריך ליותר משלושה חודשים, אנחנו עלולים לסכן את הציבור, אלא אם כן נחליט שרגולציה היא לגמרי מיותרת בהיבט הזה

טלי גוטליב:      בתוספת השנייה יש מספר מנויים, שחידושי הרישיון הם רק בתשלום אגרה

טלי גוטליב:  פה אני שואלת בהקשר הזה, למה?     

יובל רויטמן: בהמשך להערתך, בדקתי את זה שוב מול משרד המשפטים, ואנחנו נמחק את הסעיפים האלה מהתוספת השנייה

טלי גוטליב: גמרתי

טלי גוטליב:  אני את שלי עשיתי, וזה מרגיע אותי

יובל רויטמן: של משרד המשפטים

טלי גוטליב: רק של משרד המשפטים? איך אני אוהבת סתם לשמוח בימים אלה

יובל רויטמן: זה הרבה

טלי גוטליב: זה רשימה גדולה, נכון, ועדיין

טלי גוטליב:  תזכרו שאנחנו לא מבקשים לחזק פה את הקופה הציבורית

יובל רויטמן: זה פנקס שמאי המקרקעין, זה סעיף 31, רישום בפנקס שמאי מקרקעין, 31, רישום נוטריון, 33, רישיון לפי חוק חוקרים פרטיים, ו-34 רישיון לעסוק בתיווך במקרקעין

יובל רויטמן:  כל אלה אנחנו נמחק

טלי גוטליב: קודם כול תודה למשרד המשפטים, כי אנחנו חושבים בהיגיון, אבל יש פה עוד פטורים

גיא מור: יש עוד שניים

אלעזר שטרן: 31 עד 34 אתם מוחקים?     

יובל רויטמן: כן

יובל רויטמן:  רציתי להגיד כשנגיע לתוספת

גיא מור: לשאלתך, יש עוד שני פריטים, אצלי הם ממוספרים 2 ו-27, פרטים של משרד העבודה, אחד נוגע למהנדסים ואדריכלים, השני נוגע לעבודות בחשמל

טלי גוטליב: שזה גם ככה תקן מחמיר מאוד

גיא מור: אנחנו לא נכנסים לגופו של עניין

אלעזר שטרן: בעבודות בחשמל יש שני סעיפים, יש אישור רגולטורי לפי חוק משק החשמל ויש אישור רגולטורי לפי חוק החשמל

גיא מור: משק החשמל זה רשות החשמל, זה עניין של ניהול מערכת החשמל, ואני שם את זה בצד

אלעזר שטרן: אתה מדבר על אישור רגולטורי לפי חוק החשמל?     

גיא מור: כן

גיא מור:  בעברית, חשמלאים

גיא מור:  עבודות בחשמל

גיא מור:  האגף שעוסק בסיפור הזה הוא אגף שכל תקציבו מבוסס על ההכנסה הזאת מאגרות

גיא מור:  אנחנו רוצים לנסות למצוא פתרון שאנחנו לא משביתים את האגף הזה ואת הפיקוח

טלי גוטליב: האגפים עובדים, זה לא כסף שהם לוקחים מתוך קופסה, אז לשיטתי - - -     

גיא מור: ממש כן, זה מבוסס אגרות, הוא מבוסס הכנסה

טלי גוטליב: אם זה שלושה חודשים, זה הרי דחיית האגרה בשלושה חודשים לצורך העניין

טלי גוטליב:      אדוני היושב-ראש, לא התחברתי לדעתך בהקשר הזה של רישיונות

טלי גוטליב:  אני רק אסביר, רישיון יש לו ערך מהותי, ואם אנחנו נאריך רישיון, שהוא לתוקף של שנה, ואנחנו מאריכים אותו בשלושה חודשים ובעוד שלושה חודשים, זה חצי שנה, אבל זה משהו שיש לו ערך, זה לא שאנחנו סתם נותנים רישיונות

שמחה רוטמן: אף אחד פה לא מדבר על סתם

טלי גוטליב: זה לא נעשה כלאחר יד, אלא בכוונת מכוון זה רק שלושה חודשים

טלי גוטליב:  ובהקשר לאמירה שלי בדברי הפתיחה, לתוספת השנייה ורישיונות שהם תלויים אגרה, משרד המשפטים הסכים לוותר על הרשימה שקשורה אליו, שזה ארבעה פריטים, כשיש עוד שני פריטים שהם לא תלויי אגרה שבודקים

שמחה רוטמן: אני רק אומר שהרציונלים שהוצגו בהתחלה, גם במבנה של החוק, לצורך העניין קחו רישוי עסק בשדרות, שאנחנו אומרים עכשיו: אני לא שולח אותך בשלושה החודשים האלה להתרוצץ לאישורים וכיבוי אש וכל הדברים האלה, מאלף סיבות אני מאריך את התוקף הקיים על בסיס מצב קיים

שמחה רוטמן:  אני לא אומר שעכשיו תכתבו שתאריכו לו את זה לכל התקופה, אני כן אומר שבאותה סמכות של הארכה בשיקול דעת, היא תהיה בשני טקטים

שמחה רוטמן:  טקט אחד על עצם הארכת התקופה וטקט שני על הארכה נוספת

שמחה רוטמן:  אולי אותה לא נעשה לשנה, אבל זה לא משנה, של שלושה חודשים ותקופות נוספות

שמחה רוטמן:       פה דווקא הסעיף שדיברנו עליו קודם, שנותן לכם המון שיקול דעת, אני בהחלט מדמיין סיטואציה שבעוד שלושה חודשים יבוא ראש הממשלה, באישור הממשלה ובאישור הוועדה, ויגידו: באופן גורף כלל האישורים באזור הדרום, שניתנים על ידי הרשויות המקומיות – זו החלטה – מוארכים

שמחה רוטמן:  מה הנזק? תבוא רשות מקומית, ויש לה אופציה לבטל, יש לה אופציה להשהות, יש לה אופציה לא להאריך, אין בעיה

שמחה רוטמן:  אבל זה יהיה ב-opt out ולא ב-opt in

שמחה רוטמן:  אני בהחלט רואה סיטואציה שזה יידרש, ולכן אני חושב שלא להשאיר את זה, גם לא בשיקול דעת, זו טעות

שמחה רוטמן:  בואו נמשיך

שמחה רוטמן:      לגבי התשלום, תהיו מודעים לזה שזה בעייתי

שמחה רוטמן:  אני מבין את החשש שלכם - - -     

מאיר לוין: החשש שלנו שהטיפול זה כבר כניסה לעולם תקציבי של ויתור על אגרות בתקופה הזאת

שמחה רוטמן: אני לא אמרתי לך שתוותר, אני רק אומר שאם בן אדם בסוף התקופה אומר לך, וקל מאוד לעשות את זה, לא שעכשיו - - -     

מאיר לוין: בעל רישיון עורך דין בדוגמה שנתת, יכול גם להתלות את הרישיון שלו

שמחה רוטמן: הוא יכול הכול

מאיר לוין: לכן אני אומר שצריך להפריד בין המישור של תוקף האישור - - -     

שמחה רוטמן: כל הרציונל הוא שעכשיו אנחנו לא רוצים שהוא יתעסק בזה

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים שהוא יטריד את המשרד? הוא רוצה להתלות, הוא צריך לפנות ללשכת עורכי הדין

שמחה רוטמן:  הג'ינג'י עם המפתח שפותח את החדר שבו מתלים את הרישיונות נמצא בצו 8, אז אתה לא יכול להגיד לו "תפנה"

שמחה רוטמן:  אתה לא רוצה שהוא יפנה, כי הוא בצו 8, ואתה לא רוצה שההוא יפנה

שמחה רוטמן:      אני אומר דבר מאוד פשוט, שאם בן אדם בסוף התקופה אומר לך: אני לא רוצה להמשיך

שמחה רוטמן:  מי שרוצה להמשיך עם הרישיון, אין בעיה, שישלם גם על התקופה, אבל אם בן אדם בסוף התקופה אומר לך: אני לא רוצה את הרישיון, אז הוא יהיה פטור מאגרה, כי הארכת לו בלי לשאול אותו, והוא בסוף התקופה אומר לך: שמע, לא רוצה

אלעזר שטרן: לא רוצה קדימה או לא רוצה אחורה?     

שמחה רוטמן: לא רוצה קדימה

מאיר לוין: ואז חזקה שהוא לא רצה לשלם קודם?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן: אתה מצפה ממני שבחקיקה אני עכשיו הודיע למספר בלתי מוגבל של אנשים שיכול להיות שסטטיסטית בוודאי חלקם לא רצו את ההארכה הזאת

שמחה רוטמן:  אני אומר לך, שמחה רוטמן אישית, עליי: אני עורך דין, כל שנה אני תוהה לעצמי, עכשיו כשאני חבר כנסת, אם אני מאריך או לא מאריך, מתלה או לא מתלה

שמחה רוטמן:  בינתיים אני מאריך, מה אכפת לי

שמחה רוטמן:  רישיון נשק – בינתיים אני מאריך, מה אכפת לי

שמחה רוטמן:  יכול להיות שחשבתי לא לעשות, ועכשיו הארכת לי, ואני צריך לשלם על זה

מאיר לוין: אני חושב שכאן שווה להישען רגע על מה שהיה בקורונה

מאיר לוין:  אם היו הרבה אירועים מהסוג הזה, או אירועים בכלל, אני חושב שהיינו מוצפים בטענות מהסוג הזה – איך הלכתם והארכתם מעל הראש שלנו את התוקף של הרישיונות, חייבתם אותנו בתשלומים

מאיר לוין:  אנחנו לא מכירים

שמחה רוטמן: לא היו פניות כאלה?     

מאיר לוין: אנחנו לא מכירים

מאיר לוין:  יכול להיות שהיו למשרדים ואנחנו לא מכירים את כל הפניות הפרטניות שנעשו

מאיר לוין:  אנחנו לא מכירים שוועה של הציבור שעלתה על זה שנעשתה הארכה בכפייה, וכתוצאה מכך אנשים חויבו

מאיר לוין:  זה דבר אחד

מאיר לוין:  דבר שני, עדיין - - -     

שמחה רוטמן: איך הניסוח היה בקורונה? בתשלום אגרה?     

יעל קריב טייטלבאום: "בעדה"

אלעזר שטרן: "בעדה", וכך פירשו את זה

שמחה רוטמן: אני לא יודע איך כל רגולטור פירש

שמחה רוטמן:  זה מה שאני אומר, מאחר שאתה משנה פה, ואתה כותב במפורש בעד הגשת הבקשה, ומשנה את הנוסח, אני לא יודע איך כל רגולטור ביקש

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאם הייתי מתקשר לרגולטור שלי ואומר לו: תודה שהארכת לי, אני לא משלם, אז הוא אומר: בסדר, והפעיל את שיקול הדעת

שמחה רוטמן:  אבל עכשיו אתה משנה את הנוסח

שמחה רוטמן:  לכן אני אומר: אל תשנה את הנוסח

שמחה רוטמן:  אתה אומר שזה עובד, אתה רוצה ללמוד מניסיון העבר, אל תשנה את הנוסח

מאיר לוין: אפשר להשאיר את הנוסח, אבל אני אומר לפרוטוקול שאנחנו נדבוק בפרשנות שהייתה

שמחה רוטמן: תבדוק בפרשנות

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר מי שיחליט זה הרגולטור, לא אתה

מאיר לוין: זה גם נכון

מאיר לוין:  הפרשנות הייתה שזה "בעדה" ולא בעדו

שמחה רוטמן: גם פה, מה זה "בכלל זה בעד תקופת ההארכה"? זו גם תוספת שלא הייתה

שמחה רוטמן:  אותו כנ"ל

שמחה רוטמן:  פה זה הרבה יותר בוטה אפילו

יובל רויטמן: אפשר להוריד את זה

מיכל עקביה: אפשר להוריד

שמחה רוטמן: יכול להיות שפירשתם שכן, יכול להיות שפירשתם שלא, אני לא יודע, תחליטו את מי אתם לוקחים לבית משפט על זה

שמחה רוטמן:  אני לא צריך להוסיף את זה

שמחה רוטמן:  סיימנו את סעיף 2

שמחה רוטמן:       אני מציע שתסבירו לי, נעשה מעבר זריז על התוספת השנייה

שמחה רוטמן:  התוספת הראשונה מעוררת הרבה פחות בעיות ושיקולים

שמחה רוטמן:  בתוספת השנייה אני צריך לדעת סיבה למה לא חל הסדר ההארכה

שמחה רוטמן:  אמרתם שיש לכם כמה רציונלים

שמחה רוטמן:  נקבע בינינו, כדי שנעשה את זה מהר ויעיל, שם קוד לכל רציונל, כדי שנוכל להגיד שפרט זה וזה הוא כך וכך

שמחה רוטמן:  אם הסיבה היא שככה זה היה בפעם הקודמת, ואנחנו לא נכנסים, אז תגיד שזאת "הוראת רציפות", תגיד למה זה מוחרג

גיא מור: אין בעיה

גיא מור:  אדוני היושב-ראש, רק אולי לפני שנדבר על החריגים, כי זה מאוד מושך את תשומת הלב, אולי לרגע צריך לדבר מה כן מקבל הארכה

גיא מור:  אנחנו מקבלים פה תמונת מצב מוטה, נראה לי

שמחה רוטמן: אני היחיד פה

שמחה רוטמן:  נראה לי שהתמונה שלי בסדר

שמחה רוטמן:  נתעסק בהחרגות ונבין למה זה

שמחה רוטמן:  ברור שזה חל בצורה מאוד מאוד גורפת על מספר כמעט אין-סופי של אישורים, וזה חשוב, וזה מקל נטל רגולטורי, ועכשיו אנחנו צריכים לדעת

שמחה רוטמן:  הבנתי שיש אישורים שמוחרגים כי הם דואגים לעצמם, והם עושים הסדר מיטיב יותר, הבנתי שיש אישורים שקשורים להתחייבות בין-לאומית, ודיברנו על זה שיש כאלה שאנחנו לא יודעים עליהם ספציפית, אבל זה המשכי

גיא מור: נעשה את רשימת הקידודים הזאת, כמו שאדוני מציע

גיא מור:  קבוצה אחת של הנמקות זה אישורים שמשתנים בצורה משמעותית בכל מועד חידוש, והמשמעות היא שהמועד הוא קריטי כי יכולים להיות שינויים במצב העובדתי, ולכן הרגולטור אומר: חשוב לי לבדוק אותם, יש לי בעיה ברמת ניהול הסיכונים בדחייה

גיא מור:  מיד נראה הכול

גיא מור:  אני רץ על הרשימה כמו שאדוני ביקש

גיא מור:      הדבר השני זה אישורים שמבוססים על התחייבות בין-לאומית, כמו שאמרנו

גיא מור:       השלישי זה אישורים שהטבע שלהם הוא בכלל לא להתחדש, זאת אומרת, אישור ניתן ולא מחדשים אותו, הוא ניתן באופן חד-פעמי

גיא מור:  רק לדוגמה, אישור לפטר אישה בהיריון למשל, אישור שלא מחדשים אותו

שמחה רוטמן: אם קיבלת אישור והיא פוטרה, מה זה יעזור לך הארכת מועד האישור?     

גיא מור: למשל חשבנו שלא השלמת את תהליכי הפיטורים, ואתה נכנס פה לתקופה של לחימה, וכן תרצה, כי בסוף יש עיכוב

גיא מור:  האשימו על עניינים כאלה

גיא מור:  כרגע אני אמנע מדוגמאות

גיא מור:      יש את הקבוצה של האישורים שקשורים רק בתשלום אגרה

גיא מור:  בתקופת הקורונה זה היה נימוק, וקיבלנו את הנדוניה הזאת איתנו

גיא מור:  אנחנו עושים כרגע מאמץ כדי לצמצם אותם

גיא מור:      יש שתי קבוצות קשורות: האחת, אישור שקשור לחלוקה של משאב, זה יכול להיות משאב טבע, זה יכול להיות משאב תקציבי

גיא מור:  זו לא באמת רגולציה, זו איזה הקצאה שיותר כלכלית

גיא מור:  וקבוצה שקשורה לזה זה אישור שהוא לחלוקה של מכסה, למשל הטבה מכסית למשל

גיא מור:  זאת אומרת, אני מחלק משהו שהוא כמותי, אני לא עוסק בניהול של סיכון

גיא מור:  גם הם מוחרגים

גיא מור:  יש פה רציונלים למשל של תקציב שעובר משנה לשנה, או למשל משק החשמל שהוא משק סגור, אם כל אחד מקבל איזה קווטה לייצר, ואני פתאום מאריך למישהו אחד, אולי אני גורם לזה שמייצרים יותר מדי חשמל או מעט מדי חשמל, וצריך לבחון את זה כמותית

גיא מור:  זה לא קשור לניהול סיכונים

שמחה רוטמן: זה יותר קשור לשינוי מהותי

גיא מור: יש נושא של תאימות לדיני תכנון ובנייה

גיא מור:  כל הנושא של תוכניות, תוכנית היא חיקוק, אז יש פה הבהרה שהדברים האלה בחוץ, כדי לא לייצר התנגשויות

שמחה רוטמן: לא הבנתי את הטיעון

גיא מור: מיד נראה את זה

גיא מור:  יש מקרים שבהם מצאנו שההארכה עלולה לפגוע במפוקחים

גיא מור:  למשל ניתנה איזה ערבות, ואנחנו דווקא מאריכים אותה, זה עובד כנגד האינטרס של המפוקח

שמחה רוטמן: כשאמרתי את זה על האגרה לא הבנתם על מה אני מדבר

גיא מור: לקח זמן

גיא מור:  יש אישור שנועד לנהל את מישור הזמן, במובן זה שהאישור מגדיר פרק זמן שבו אתה אמור לבצע פעולה, ואם אני מאריך את האישור, זה משבש באופן מהותי את ההוראה

גיא מור:  אני אביא דוגמה, כאשר מייבאים לישראל בעלי חיים, סוגרים אותם בהסגר למשך מספר ימים

גיא מור:  זה קריטי עם כמות הימים שהם נמצאים בהסגר, כי יש פה חישוב של מחלות, כמו שלמדנו כולנו מהקורונה, כאשר אתה מאריך את זה, זה מייצר בעיה במישור הווטרינרי המהותי, האישור ממש נועד להגדיר כמה זמן אתה נמצא בהסדר ובתוך כמה זמן אתה יכול להכניס בעלי חיים לישראל

גיא מור:  זה דבר שעצם מהותו של האישור הוא מישור הזמן

גיא מור:  יש רק אחד כזה

שמחה רוטמן: אם יאריכו את ההסגר, רק תגן יותר ממחלות, לא פחות

שמחה רוטמן:  איך ההארכה תפגע?     

גיא מור: אתה צריך גם לפנות

גיא מור:  מקומות ההסגר מצומצמים, ברגע שאתה משאיר אותו במקום ההסגר, מי שאחריו צריך - - -     

שמחה רוטמן: זה לא אישור

שמחה רוטמן:  להפך, זו מגבלה

שמחה רוטמן:  אישור החזקה בהסגר

שמחה רוטמן:  בשנייה שבן אדם יכול להוציא מההסגר, הוא מוציא

גיא מור: לפעמים לא

גיא מור:  לפעמים הוא משאיר שם, כי הוא לא רוצה לשמור אצלו, יותר נוח לו שזה במקום קבוצתי, וזה פוגע במישהו אחר

גיא מור:  זו רשימת הקידודים

גיא מור:  אתה רוצה שנעבור אחד-אחד?     

שמחה רוטמן: כן, נעשה את זה זריז

שמחה רוטמן:  אישורים רגולטוריים לפי חוק התכנון והבנייה

גיא מור: בחוק התכנון והבנייה יש המון-המון מסלולים, המון סוגי אישורים

גיא מור:  היה חשש שנפספס פה משהו

שמחה רוטמן: החלטתם לייצר הסדר הפוך

גיא מור: בדיוק

גיא מור:  מה כן? מה נהנה מהארכה אוטומטית? היתרי בנייה, היתר לשימוש חורג, הקלות בתוכניות ותוספות של שימושים לפי החוק

גיא מור:  זאת אומרת, הדברים המז'וריים

שמחה רוטמן: המאסה הגדולה וגם מה שמשליך על טובת האזרח

גיא מור: חשבנו שיש איזה הסדר, יש כל מיני ועדות, ואנחנו לא רוצים לעשות את זה שם

גיא מור:  הפארטו הוא בפנים

שמחה רוטמן: וזה היה בקורונה?     

גיא מור: זה היה בקורונה, והרחבנו פה עוד יותר את הדברים שנהנים מאישור

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אישור רגולטורי לפי חוק המהנדסים והאדריכלים, התשי"ח-1958

גיא מור: זה אישור שהוחרג בקורונה, בגלל שהוא כרוך רק בתשלום אגרה באופן דיגיטלי

גיא מור:  אנחנו בודקים פה יחד עם עמיתינו מהממשלה אם אפשר גם - - -     

שמחה רוטמן: אני מעדיף שתורידו את זה

גיא מור: אנחנו נבדוק ונעדכן

שמחה רוטמן: (3) תסקיר בדיקה לגבי מעלית או עגורן צריח לפי פקודת הבטיחות בעבודה

גיא מור: זה סעיף שהיה גם בקורונה בצורה רחבה יותר

גיא מור:  החשש הוא מסיכונים של בטיחות בעבודה

גיא מור:  צמצמנו פה את ההחרגה, כדי שיותר אישורים ייהנו מההארכה אוטומטית

גיא מור:  השארנו פה רק את הדברים שהם ברמת הסיכון הכי גבוהה לפי מינהל בטיחות בעבודה, שזה מעליות ועגורני צריח

גיא מור:  שם השכיחות הכי גבוהה של תאונות עבודה קשות

שמחה רוטמן: (4) רישיון יבוא, אישור או היתר כמשמעותם בצו יבוא חופשי, התשע"ד–2014 לטובין המסווגים בפרטי המכס המפורטים להלן

שמחה רוטמן:  מה הקו המנחה פה?     

גיא מור: אני אתן פה סימנים, אדוני

גיא מור:  4(א) זה רישיונות ייבוא לזיקוקים או לחומרים שמשמשים זיקוקים

גיא מור:  כאן הרציונל הוא רציונל של ביטחון ובטיחות, הם יכולים לשמש ככלי נשק

גיא מור:      4(ב) זה רשימה של גזים וכימיקליים שפוגעים באוזון

גיא מור:  ישראל חתומה על אמנות בין-לאומיות לגבי כמה מהגז אנחנו יכולים לפלוט, ולכן אנחנו צריכים לשמור על הקווטה הזאת, אז אנחנו לא רוצים לאשר באופן אוטומטי, כי בכל שנה הקווטה פוחתת, אז צריך לנהל אותה בכל שנה מחדש

גיא מור:  זה גם כמותי וגם אמנה בין-לאומית

גיא מור:      4(ג) זה שייך לאותה קבוצה

גיא מור:  זה גזים ופלסטיק

גיא מור:      4(ד) אנחנו מדברים על רישיונות לייבוא כלי נשק מסוגים שונים, החל מחרבות, נשק חם ורובי איירסופט

גיא מור:  זו בקשה גם של משרד הכלכלה, המשרד לביטחון לאומי וגם משרד הביטחון

גיא מור:  הם לא רוצים שהאישורים האלה יתחדשו אוטומטית

גיא מור:  מה שנתנו אישור לפני שנה למישהו, יכול להיות שעכשיו לא נרצה לחדש לו

גיא מור:       (5) רישיון ייבוא בפטור ממכס – זו למעשה הטבה מכסית, כאשר המדינה רוצה לעודד ייבוא או לווסת ייבוא של סחורות

גיא מור:  פה הצורך הכלכלי משתנה, ולכן הם ביקשו שזה לא יתחדש אוטומטית, אלא שהם יוכלו לתת את זה לפי שיקול דעתם

גיא מור:  אנחנו מבינים שיש כוונה של משרדי הממשלה להאריך באופן יזום חלק מהדברים האלה, אבל הם לא רצו שבאופן גורף זה יתחדש באופן אוטומטי

שמחה רוטמן: אני חייב לומר שאני לא ממש אוהב את זה

שמחה רוטמן:  אתה רוצה כרגע כמדינה קווי אספקה פתוחים כמה שיותר

שמחה רוטמן:  אתה לא רוצה עכשיו שפתאום בגלל שבמשרד, או בתור, או בצו 8, מי שהוא יבואן של החלב, או מי שהוא יבואן של הדגים, פתאום לא יוכל לייבא

שמחה רוטמן:  מאחר שפה המנגנונים של החידוש זה go no go, זה לא אם יפוג לי רישיון העסק, ואני אפעל בלי רישיון, יש סיכוי שגם את הפקח לקחו בצו 8

שמחה רוטמן:  ניהול הסיכונים שלי כעסק הוא אחר

שמחה רוטמן:  פה זה פשוט לא ייכנס לארץ, פה זה ייתקע בנמל

גיא מור: חשוב רק לדייק

גיא מור:  אנחנו לא מדברים על חוקיות ייבוא שייתקע בנמל, פשוט הוא יצטרך לשלם מכס בשיעור גבוה יותר

גיא מור:  אני לא מזלזל בזה

שמחה רוטמן: זה לפעמים ההבדל בין לייבא ללא לייבא

מיכל עקביה: ממילא זה הרי רישיונות שניתנים לתקופה מוגבלת, ובמקביל יש שינוי בצו המכס שפוטר אותם ממכס לתקופה המוגבלת, לאותה תקופה

מיכל עקביה:  ממילא גם אם הרישיון יוארך וצו המכס לא יוארך במקביל, אין לזה משמעות

מיכל עקביה:  ולכן כדי לא להטעות אנשים שיחשבו שהרישיון שלהם מוארך, או לא ליצור בלבול או סתירה, אין שום טעם בהארכת הרישיונות האלה

מיכל עקביה:  ואם יחליטו על הגבלה של מכסות חדשות לייבוא פטור ממכס, זה ייעשה בנפרד יחד עם תיקון צו המכס וכן הלאה

שמחה רוטמן: מתקנים צו מכס ואז מוציאים רישיון

מיכל עקביה: זה שתי פעולות שנעשות במקביל

מיכל עקביה:  זה צריך להיות יד ביד

מיכל עקביה:  אי-אפשר להאריך רישיון ייבוא אוטומטית בלי לשים לב מה קורה, ולהגיד: נראה מה קורה אחר כך עם צו המכס

גיא מור: יש פה גם פן מכסי, שקשור לנושא של הכנסות המדינה

שמחה רוטמן: אבל אם אין צו, אני בטוח שברישיון הייבוא בפטור ממכס, לפי סעיף 2(ד) לצו ייבוא חופשי, כתוב בו שהוא מותנה בתוקף של הצו

שמחה רוטמן:  השאלה שלי היא, האם כאשר את הצו שעושים בחדר אחד, יושב השר ומוציא, נגמר הסיפור? האם אחרי שהשר יוציא צו ייבוא ממכס צריכים עשרה יבואנים עכשיו לחפש עורך דין או רואה חשבון או מי שמטפל להם בזה, או את עמיל המכס שילך עכשיו לחדש? זאת השאלה

שמחה רוטמן:  בעיניי זה לא נכון

שמחה רוטמן:  הייתי מוריד את זה

שמחה רוטמן:  אין רישיון ייבוא שלא כתוב בו שהוא מותנה בתוקפו של הצו

שמחה רוטמן:  אם לא יאריכו את הצו, הוא יחייב את המכס

שמחה רוטמן:  יושב סוכן המכס ויודע להגיד: הצו לא בתוקף

שמחה רוטמן:  השאלה היא כמות הביורוקרטיה

שמחה רוטמן:  תקשיבו, אני לא אריב אתכם, אני מבקש שתחשבו על זה

שמחה רוטמן:  תבררו את זה לפני הישיבה

גיא מור: אנחנו נבדוק את זה

גיא מור:  אני רק אציין שפריט (6), רישיון ייבוא טובין שניתן בידי רשות מוסמכת במשרד החקלאות ופיתוח הכפר לפי צו ייבוא חופשי, הוא באותו נושא

שמחה רוטמן: תבדקו בבקשה גם את (5) וגם את (6) באותה בדיקה, האם אנחנו רוצים עכשיו שכאשר יצא צו ייבוא חופשי עם רשימה של 40-30 דברים, צו הייבוא החופשי יישאר על הנייר כי בעלי הרישיונות הקיימים, לפי הצו, יצטרכו עכשיו לעשות עוד תהליך פרוצדורלי של חידוש, ואין להם מי שיעשה את זה? נצא להפסקה, תנצלו להתייעצויות ולאוכל

שמחה רוטמן:  נשוב ונתכנס פה בשעה 12:30

שמחה רוטמן:  הישיבה יצאה להפסקה

שמחה רוטמן: רישיונות ייבוא – אמרתי לכם

שמחה רוטמן:  רשמתם קיפול, אני חושב שזה לא נכון, בייחוד אם הם מותנים בצו

שמחה רוטמן:  אם הם מותנים בצו, תנו ודאות לבעלי הרישיונות

תהילה פרץ ורון: אני ראש התחום הבין-לאומי במשרד הכלכלה והתעשייה

תהילה פרץ ורון:  הנושא של מכסות הייבוא זה נושא שמטופל על ידי זה שנים רבות, גם בקורונה, גם הרבה לפני

תהילה פרץ ורון:  אני אגיד דברים שיכולים להיות מועילים מאוד למשרד החקלאות

תהילה פרץ ורון:       אני רוצה להסביר ממש בקטנה למה המכסות מוחרגות, גם היו מוחרגות בקורונה וגם כנראה צריכות להיות מוחרגות עכשיו

תהילה פרץ ורון:  מכסות ייבוא זה כמות מסוימת של ייבוא שלא משלמים עליה מכס, או שיש עליה פטור או מופחת ממכס

תהילה פרץ ורון:       אנחנו, כמשרד הכלכלה, כן קיבלנו פניות מסוימות של יבואנים שביקשו להאריך את תוקף רישיונות הייבוא

תהילה פרץ ורון:  זה לא אומר שהם לא יכולים לייבא, זה אומר כמו שגיא לדעתי ציין קודם, שהם ישלמו על זה מכס, ואנחנו מבחינתנו רוצים כמה שיותר לעזור לאזרח, לתעשייה, לעסקים, ליבואנים, למי שאפשר בתקופה הזאת

תהילה פרץ ורון:      העמדה המקצועית שלנו שהיינו רוצים לאפשר את זה, אבל עכשיו צריכים לחשוב מה המסגרת הנכונה

תהילה פרץ ורון:  כאשר מכסות הייבוא גם שלנו וגם של החקלאות, זה גם (5) וגם (6) – אם משרד החקלאות רוצה להתייחס בנפרד, בשמחה, אני קצת כוללת אותם – מכסות ייבוא מוסדרות בצו תעריף המכס, שהוא  בסמכות משרד האוצר, וכל 1 בדצמבר המכסות מתאפסות, כלומר הן נגמרות

תהילה פרץ ורון:  זאת אומרת, גם אם נבוא עכשיו ונאריך את רישיונות הייבוא שלנו כאן, במסגרת החוק להארכת תקופות של אישורים רגולטוריים, ברגע שלא מוארך צו תעריף המכס, זה אומר שאין לזה משמעות

תהילה פרץ ורון:       שמעתי את כבוד היושב-ראש, שאלת הרגע, האם לא כתוב לכם איזה תנאי שם שאומר שנותנים למישהו 300 טון ייבוא של גבינה צהובה, בתנאי שיש צו בתוקף? אז לא, לא כתוב לנו דבר כזה, בגלל שאנחנו תמיד מחלקים את המכסות, את רישיונות הייבוא כפועל יוצא מצו תעריף המכס, ואז רק כשיש צו אנחנו מחלקים

תהילה פרץ ורון:  אנחנו מחלקים אם אין צו, אין סיבה, אין הצדקה, זה מטעה את היבואנים

תהילה פרץ ורון:       דבר אחרון שאני רוצה להגיד, שוחחנו עם גורמי המקצוע במכס, בשביל לבחון את הנושא במשותף

תהילה פרץ ורון:  עדיין לא הגענו לכלל הכרעה, ואנחנו כמובן צריכים לשתף את משרד החקלאות בזה, אבל אני כן אומרת שיש נכונות מקצועית

תהילה פרץ ורון:  האם זאת המסגרת הנכונה? אני חושבת שזה יעשה יותר נזק מתועלת וזה פשוט יפגע בסופו של דבר ביבואנים ובצרכנים

תהילה פרץ ורון:  תודה רבה

שמחה רוטמן: את הערותיי אמרתי

שמחה רוטמן:  אני לא יודע איך אתם מנסחים, אני כן חושב שתחשבו ברישיונות ייבוא כן להפנות לצו, ואז ממילא כשהצו פוקע, הרישיון פוקע, ומצד שני, כאשר מאריכים את הצו, אפשר להאריך גם את הרישיון

גיא מור: (7) תעודת היתר לייבא לישראל או לייצא ממנה פסולת חומרים מסוכנים לפי תקנות החומרים המסוכנים (יבוא ויצוא פסולת חומרים מסוכנים)

גיא מור:      כאן מדובר על ייבוא וייצוא של פסולת חומרים מסוכנים

גיא מור:  יש פה יישום של אמנת בזל, היא עוסקת בשינוע בין-לאומי של פסולת מסוכנת

גיא מור:  מאחר שאנחנו נצמדים פה לאמנה בין-לאומית ולהתחייבות בין-לאומית, אנחנו משתדלים לא לסטות

גיא מור:  זה היה ככה גם בקורונה

גיא מור:      (8) רישיון ליבוא בעלי חיים לפי תקנה 2 לתקנות מחלות בעלי חיים (יבוא בעלי חיים)

גיא מור:  זה בעצם אישור שכולל את המועדים שבהם צריך להשאיר את בעלי החיים בתחנת ההסגר, וגם כמה זמן צריך להשאיר אותו בתחנת הסגר במדינה המייצאת לפעמים

גיא מור:  זאת אומרת, הוא נמצא בתחנת הסגר בצרפת כמה זמן וכמה זמן אצלנו

גיא מור:  אנחנו מבינים שאין בזה שום בעייתיות

שמחה רוטמן: רישיון ליבוא מוצרי כוורת לפי תקנה 2

גיא מור: לעמדת הרגולטור זה שייך לקבוצה של רישיון שינוי משמעותי בתקופות זמן

גיא מור:  זה רישיון שניתן לתקופות קצרות מאוד, כדי לבדוק האם יש בעיות

שמחה רוטמן: מה שניתן לתקופות קצרות מאוד, ממילא מוחרג

גיא מור: חודשיים זו תקופה יחסית קצרה, אנחנו מדברים על רישיון עסק שיכול להיות חמש שנים או עשר שנים

גיא מור:  פה החשש הוא שיכול להיות שינוי דינמי בנסיבות, יכולה להתפרץ מחלה למשל בכוורות במדינה זרה, ואז לא רוצים שזה ייכנס לישראל

שמחה רוטמן: במקרים כאלה, שיבטלו

שמחה רוטמן:  סליחה, שאני אומר

שמחה רוטמן:  כמה אנשים מחזיקים את רישיון (9)?     

גיא מור: אין לי את המידע

שמחה רוטמן: תבקשו לברר

שמחה רוטמן:  אם יקרה משהו, שיבטלו, אבל זה למשל דבר שבו הרציונל צריך להיות לשחרר

שמחה רוטמן:  אתה יכול לבוא ולהגיד שיש רגולטור אחד על כוורת, יש לכם סיבה, בשביל זה נתתי לכם את סעיף קטן (א)

שמחה רוטמן:  אני עדיין לא יודע מה יהיה עם סעיף קטן (ג)

שמחה רוטמן:  כאילו אנחנו משנים את אופן ניהול הסיכונים, ככל שאנחנו עוברים עוד ועוד, אני בא ואומר: אנחנו לא באמת משנים את ניהול הסיכונים

שמחה רוטמן:  הרבה מאוד רישיונות אני לא רואה סיבה שיהיו פה

שמחה רוטמן:       רישיון ייבוא מוצרי כוורת – אם יש, כמו שאני מעריך, אחד או שניים או שלושה אנשים שמקבלים את הרישיון הזה, או עשרה, ויהיה שינוי בנסיבות, שיואיל בטובו הרגולטור לבטל את הרישיונות

גיא מור: אנחנו נבדוק את זה, אדוני

גיא מור:  אני רק אגיד, כמו שאמרנו בהתחלה, לא עשינו פה בדיקה דה-נובו

שמחה רוטמן: נמשיך

גיא מור: (10) זה רישיון ייבוא בתנאי הסגר שניתן לתקופה קצרה משנה, לפי תקנה 2 לתקנות הגנת הצומח

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  הבנתי משמו, אני לא צריך יותר

שמחה רוטמן:  אני כן אומר שיש פה כלל שגם בעתות שגרה אני מאוד לא אוהב

שמחה רוטמן:  הכללים בנושא ההסגרים משמשים הרבה פעמים לא ככלי למלחמה במחלות, אלא ככלי להגנה על יצרן מקומי וכדומה

שמחה רוטמן:  לא דרך תקנות שעת החירום האלה אני בונה את בית המקדש

שמחה רוטמן:  אני כן חושב שאולי כן כדאי לחשוב גם על זה, לבוא ולהגיד שמי שכבר עבר את הויה דולורוזה והצליח לקבל את האישור, כן להאריך לו

שמחה רוטמן:  אלא אם כן שוב, זה גם עניין מספרי וגם עניין רגולטורי

שמחה רוטמן:  השאלה אם אתה עובר ל-opt in או opt out, זה וכוורות

שמחה רוטמן:  אני מציע שתכניסו את שניהם לשאלת הבדיקה האם לא מוצדק לתת הארכה

שמחה רוטמן:  שוב, חלק מהסיבות פה זה כדי להימנע מפגיעה של מחלה שפוגעת בצמחים, כשרגע יושבים הצמחים ומחוסר עובדים אין מי שיקטוף אותם, ולא נאריך אוטומטית תוקפו של רישיון, ואז פגענו בצורה מאוד קשה בשרשרת האספקה, כי גם התוצרת המקומית, שאנחנו בדרך כלל בונים עליה, מתעכבת או לא קיימת

גיא מור: נעביר גם את השאלה הזאת למשרד החקלאות, כי יש פה שאלות, כמו שאתה אומר, גם של מקצוע וגם של מדיניות

גיא מור:  אני כן אעיר שיש פה החרגה, זאת אומרת, רק לרישיונות שקצרים משנה, בין חודש לשנה

שמחה רוטמן: כמה אחוזים זה מתוך הרישיונות? שהחקלאות יענו גם על זה

גיא מור: נבקש מהם לענות גם על זה

גיא מור:  המאסה הגדולה ניתנת לתקופה של שלוש שנים, וארבע שנים וחמש שנים

גיא מור:  אלה מוצרים חדשים, מוצרים למשל שהם ניסיוניים וברמת סיכון גבוהה

שמחה רוטמן: (11) היתר לפי תקנה 2 לתקנות מחלות בעלי חיים (יבוא ויצוא של מוצרים מבעלי חיים)

גיא מור: מדברים פה על ביצים, קרניים, עור – כל המוצרים שהם נגזרות של בעלי חיים

גיא מור:  כאן המשרד גם אמר שיכולים להיות שינויים מאוד משמעותיים בתנאים, של התפרצות של מחלה מהמדינה שממנה מייבאים, וזה קומבינציות מאוד מורכבות, זה גם המוצר, גם מאיזה מדינת מקור, וגם יש סיכונים עונתיים

גיא מור:  יכולה להתפרץ מחלה בספרד בחורף, באביב היא נפסקת

גיא מור:  זה בא והולך, ולכן הם מבקשים את היכולת להיות בפיקוח יותר הדוק על זה

שמחה רוטמן: טוב

גיא מור: (12) היתר לייבוא או לייצוא של ערך טבע מוגן לפי סעיף 33 לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה

שמחה רוטמן: מדובר בסחר בעניינים של אמנה, של סחר בין-לאומי

גיא מור: נכון

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  לא נתווכח עליו

שמחה רוטמן:  (13) היתר חירום לפי תקנה 9(ב) לתקנות מניעת זיהום הים ממקורות יבשתיים

גיא מור: זה איסור להטיל או להזרים לים חומרים מזהמים אסורים

גיא מור:  זה היתר חירום שניתן במקרים מאוד מאוד נקודתיים, להטיל פסולת אסורה, והוא ניתן למקרה מאוד ספציפי, למקרה קצה

שמחה רוטמן: (14) היתר הפעלה לפי סעיף 8ג לחוק רישוי שירותי התעופה, התשכ"ג-1963

גיא מור: כאן מדובר למעשה בהיתר להפעלה של קו של טיסת נוסעים או של טיסת מטען, ומה שרשות התעופה האזרחית אומרת שההיתרים האלה הם על בסיס עונתי, לפי צרכים עונתיים ומסחריים של השוק, ולכן אין ערך בהארכה, מאחר שהצרכים משתנים כל הזמן, תדיר, והם מבקשים את הבקשה בכל עונה מחדש

שמחה רוטמן: כושר טיסה

גיא מור: תעודת כושר טיסה היא תעודה שמתייחסת לתקינות ולתחזוקה של כלי הטיס עצמו

גיא מור:  וכאן יש סיכון גבוה יחסית

גיא מור:  כלי טיס בודקים אותם גם ברמות מאוד מאוד גבוהות, מה שנקרא "בדיקה של 300%", שלוש פעמים בודקים כל דבר

גיא מור:  פה יכולות להיות סטיות מאוד גדולות

גיא מור:  מבקשים לא להאריך את זה, מאחר שזה ברף הסיכון הגבוה ברמה התעופתית

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם הם ערוכים לעשות את הבדיקות? כי אם הם לא ערוכים לעשות את הבדיקות - - -     

גיא מור: הם ערוכים, ומיד נגיע לסוגיה שמופיעה כאן, אבל בשיח עם רת"א הם ביקשו מיוזמתם להוריד, מאחר שהם ראו שבניהול המשאבים שלהם הם מבקשים לא לעשות בדיקות

שמחה רוטמן: 63 זה כושר טיסה של המטוס, לא של הטייס?     

גיא מור: נכון

גיא מור:  פריט (16)

שמחה רוטמן: מה זה פטור לפי סעיף 165 לחוק הטיס?     

גיא מור: זה סוג של פטור במקרי קצה לכל המקרים, שמאפשר לתת פטור למגוון של סוגים

גיא מור:  הוא לא מוגדר באופן ספציפי

גיא מור:  זה פטור שהוא חריג, הוא למצבי קצה מיוחדים

גיא מור:  למשל אם הייתה איזה תאונה, יכול להיות עכשיו עם הסיפור של חיל האוויר בשמיים, יכול להיות שיש צורך בזה

גיא מור:  ועצם הפטור זה מאוד יוצא דופן אצל הרגולטור

גיא מור:  אז הוא אומר: אני נותן את זה באופן מאוד יוצא דופן, אני לא רוצה שזה יתארך אוטומטית

גיא מור:  זה משהו מאוד נקודתי

גיא מור:  זה בקטגוריה של אישורים שאינם מתחדשים

גיא מור:      (17) תעודה רפואית שניתנה לפי סעיף 6 לחוק הטיס

שמחה רוטמן: את זה מורידים

גיא מור: זה אישור או לטייס או לבקרי הטיסה, וזה יורד

שמחה רוטמן: מה שירד – מצוין

שמחה רוטמן:  (17) רישיון לפי כלל 4 לכללי רשות שדות התעופה (כניסה לשטחים מוגבלים)

גיא מור: זה עניין של רשות שדות התעופה

גיא מור:  מנהל נתב"ג יכול לתת אישור רישיונות שונים להיכנס לכל מיני אזורים מבחינה ביטחונית, מבחינה בטיחותית להתקרב למטוסים

גיא מור:  הוא יכול לתת לך את האישור הזה, עכשיו חודש וחצי מותר לך להיכנס ברגל לתוך מסלול ההמראה, ואנחנו לא רוצים שאם אתה עושה עכשיו איזה פרויקט, שזה יתארך לך אוטומטית

גיא מור:      (19) תעודת משיט או היתר להשטת אוניית נוסעים קטנה – זה בעצם אישור להשיט כלי שיט קטנים, זה יכול להיות סירת מנוע

שמחה רוטמן: יאכטות

גיא מור: אופנוע ים, סירת מנוע, כל הדברים האלה

גיא מור:  כאן מה שצריך לעשות זה בדיקה רפואית

גיא מור:  החשש שאם המצב הרפואי שלך השתנה, תסכן אחרים שנמצאים איתך בלב ים

שמחה רוטמן: זה נראה לי מצחיק

גיא מור: נעשה בדיקה עם משרד התחבורה

שמחה רוטמן: אני לא דן בשאלה איך זה במדינות אחרות, ואם במדינות אחרות צריך אישור ליאכטה, או לא צריך אישור ליכטה, או לגלשן

שמחה רוטמן:  איזה משרד זה?     

גיא מור: משרד התחבורה

שמחה רוטמן: יהיו לנו בסוף אולי כמה למשרד התחבורה, אז שיענו במרוכז

שמחה רוטמן:   נרשום את זה למשרד התחבורה

שמחה רוטמן:  על פניו אני לא אוהב את זה

שמחה רוטמן:  זה אולי רישיון סקיפר? אני לא יודע מה כלול בזה

שמחה רוטמן:  עכשיו אני צריך לשלוח בן אדם שהוא במילואים בצו 8 בחיל הים, שרישיון הסקיפר שלו לא יפקע?     אישור רגולטורי לפי תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (הוראת שעה – חרבות ברזל)

שמחה רוטמן:  את זה אני לא מצליח להבין

גיא מור: הוא בא עם זה שבא אחריו

גיא מור:  נתנו פה כבר החרגה פרטנית במסגרת התקנות שאתה מציין

שמחה רוטמן: אישור שניתן בתוך התקופה, לתקופה קצרה מהתקופה הקובעת - - -     

יובל רויטמן: אפשר פשוט לכתוב שהחוק חל על אישורים שניתנו לפני התקופה הקובעת

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  כי יכול להיות לך מצב, בייחוד עם הארכות, שתיתן עכשיו אישור לשלושה חודשים, והוא כן יוארך בפעם הבאה

שמחה רוטמן:  יהיה כתוב "לא יחול על אישור אם בגוף האישור נכתב שהוא לא יוארך בתוך התקופה"

שמחה רוטמן:  אני רוצה לאפשר לרגולטור - - -     

מיכל עקביה: לא יחול על אישורים, כמו שהצעת קודם, שניתנו בתקופה הקובעת, זה הגיוני

מיכל עקביה:  אנחנו לא יודעים מה הם כתבו או לא כתבו

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אבל עכשיו, הרי מה שקורה כרגע - - -     

מאיר לוין: בסעיף 2(א) להוסיף לאותם מקרים שבהם החוק לא חל, גם ביחס לאישור - - -     

שמחה רוטמן: אישור שניתן בתוך התקופה, ונכתב בו שלא יחול עליו

שמחה רוטמן:  למה?     

מיכל עקביה: לא ייקבע לגביו

שמחה רוטמן: תראי מה את עושה לי - - -     

מיכל עקביה: חזקה על הרגולטור שהוא ידע שהוא נותן את זה תוך תקופת החירום, ולכן הוא לא התכוון שעוד שתי דקות - - -     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  זה לא נכון, כי הוא יכול לתת אישור לשלושה חודשים עכשיו, ואז יש הארכה

מאיר לוין: אם לא תקבעי, זה יחול

יובל רויטמן: לא

יובל רויטמן:  אתה יכול לכתוב הפוך

יובל רויטמן:  אתה יכול לכתוב שהוא ניתן לפני התקופה הקובעת

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אני אומר שבתקופה הקובעת אני לא רוצה אפקט מצנן על רגולטור

שמחה רוטמן:  רגולטור יבוא ויגיד: אני לא נותן לך אישור לחודש, כי אני לא יכול לתת לך אישור לחודש, אישור שאני נותן לך לחודש הוא בעצם אישור לארבעה חודשים

יובל רויטמן: אגב, בנוסח הקיים הוא יכול, כי אם הוא יודיע, ברור לאור סעיף קטן (ג) - - -     

שמחה רוטמן: בלי (ג)

מאיר לוין: אמרנו שחייבים את סעיף קטן (ג)

שמחה רוטמן: לא חייבים את סעיף קטן (ג)

שמחה רוטמן:  הוא פשוט יכול לכתוב: אני נותן לך לחודש, והוא לא יחודש

שמחה רוטמן:  הוא פשוט יכול לכתוב: אני אתן לך לחודש, ואני לא מחדש לך

מיכל עקביה: בעיניי זה הגיוני שמה שנתת עכשיו בתקופה הקובעת זה לא יחול עליו

יובל רויטמן: הוא לא רוצה את זה

שמחה רוטמן: גם אתם לא רוצים את זה

שמחה רוטמן:  אתם רוצים שהוא יכתוב, בלי סעיף קטן (ג), אלא בסעיף קטן (א) – זה רק מראה לך שלא צריך את סעיף קטן (ג) – הוא כותב לך: אני נותן לך את זה, והוא לא יתחדש

שמחה רוטמן:  אני נותן לך עכשיו לחודשיים, וזה לא יתחדש

מאיר לוין: אתה נותן הסמכה לרגולטור

שמחה רוטמן: זה קיים

שמחה רוטמן:  הוא יכול לתת את זה

שמחה רוטמן:  הוא נותן לך את זה לחודשיים, ולא אחדש לך בזמן מתן האישור, ואז ממילא הוא לא יוארך

מאיר לוין: זה משחקים

שמחה רוטמן: זה לא משחקים, זה הכי פשוט

שמחה רוטמן:  מה שקורה כרגע זה משחק

שמחה רוטמן:  מה שקורה כרגע שאתם עושים לי (19) אישור רגולטורי לפי תקנות הנמלים (בטיחות השיט) (הוראת שעה – חרבות ברזל), כשהוא מראש אישור שניתן רק בתקופה הזאת, הוא לא יוארך

מאיר לוין: כדי להגיד שהוא לא יוארך, אתה צריך עילה שלא קשורה ברצון להנדס - - -     

שמחה רוטמן: לא ברצון להנדס, ברצון שלי לתת אישור מוגבל בזמן

שמחה רוטמן:  אני רוצה לתת אישור מוגבל בזמן, ואני עושה את שיקול הדעת הזה בזמן מתן האישור

שמחה רוטמן:  אני אומר שרישיון שנאמר בו, שנמסרה בעניינו הודעה שהוא לא יחודש, לא מוארך

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה הפתרון, לכן אתה לא צריך את סעיף קטן (ג)

שמחה רוטמן:       רישיון שיט לפי תקנה 39, 40 או 46 והאישור הרגולטורי לפי תקנות הנמלים (בטיחות השיט)

גיא מור: אני אסביר

גיא מור:  תקנות הנמלים קובעות הוראות לגבי אישור להשיט כלי שיט מסוגים שונים, ופה משרד התחבורה הוציא תקנות בהוראת שעה שנותנות הארכה באופן פרטני, וזה גם הפריט הראשון שאתה רואה, זה בעצם הוראת השעה

שמחה רוטמן: הוא אומר שמאחר והוא יודע להאריך גורף, הוא לא צריך את זה

גיא מור: הוא לא חל גם לא בהסדר המקורי וגם לא בהסדר הפרטני

שמחה רוטמן: מובן

שמחה רוטמן:  פנקס ימאי או אישור שירות לפי תקנה 6 לתקנות הספנות (ימאים)

גיא מור: זה אישור להעסיק בספינה רק ימאי שהוא רשום בפנקס הימאים

גיא מור:  זה מבוסס על בדיקה רפואית ועל היעדר - - -     

שמחה רוטמן: אותו כנ"ל כמו תעודת משיט

שמחה רוטמן:  אני רוצה הסבר למה זה

בילי בירון: אני הממונה על הייעוץ המשפטי ברשות הספנים והנמלים

בילי בירון:  אדוני, אני אשמח להסביר לגבי שני הסעיפים שמתייחסים אלינו

בילי בירון:  הראשון הוא פריט שהיה (19), כיום הוא (18), תעודת משיט או היתר להושטת אוניית נוסעים קטנה, לפי תקנות הספנות (ימאים) (משיטי כלי שיט קטנים)

שמחה רוטמן: ופנקס הימאי

בילי בירון: פנקס הימאי לאחר מכן

בילי בירון:  חשוב לי להסביר שהכוונה היא לא לתעודת משיט של סקיפר או כל התעודות הפרטיות האלה, כי אלה מוארכות באופן אוטומטי, בדיוק כמו רישיונות הנהיגה של כולנו

בילי בירון:  כאשר פוקע התוקף, בעל תעודת המשיט מקבל שובר לתשלום

בילי בירון:  ברגע שהוא משלם, תעודת המשיט שלו מוארכת

בילי בירון:  מה שביקשנו להחריג זה בהתאם לתקנות העיקריות

בילי בירון:  נקבע ששלושה מקצועות, שזה היתר להשטת אוניית נוסעים קטנה, שמי שמפעיל אותה כמובן זה רישיון מסחרי, הוא רשאי להשיט למעלה מ-55 נוסעים, ו"מכונה", שזה תפקיד כמו מכונאי אבל באוניית נוסעים קטנה או ספינת נוסעים קטנה

בילי בירון:  התנאי שקבוע בתקנות לחידוש תעודות המשיט הוא הצגה של אישור רפואי, שהאדם באמת כשיר לבצע את העבודה

שמחה רוטמן: בשביל זה יש לנו את סעיף קטן (א), ולא צריך לכתוב את זה

שמחה רוטמן:  בשביל זה יש לנו את סעיף קטן (א), שאומר שכאשר יש תנאי שהוא לא קשור ללוחות-הזמנים, אז לא צריך, אז ממילא זה לא מוארך

שמחה רוטמן:  כך אני מבין

שמחה רוטמן:  אלא אם כן אני לא מבין את התקנה שלכם

בילי בירון: הסיבה שביקשנו להחריג, כמו שאמרתי, אך ורק - - -     

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  אז אני מבקש שתבדקו את זה, כי לדעתי זה לא צריך להיות, כי בשביל זה יש את סעיף קטן (א)

שמחה רוטמן:  ופנקס ימאי או אישור שירות?     

בילי בירון: אותו דבר

שמחה רוטמן: אלה מסמכים שאי-אפשר לחדש בלי התקיימותו של תנאי של בדיקה רפואית?     

בילי בירון: נכון

שמחה רוטמן: להבנתי סעיף קטן (א) מכסה את זה

שמחה רוטמן:  משרד המשפטים, אני מבין נכון?     

מאיר לוין: לא היינו בקשב

שמחה רוטמן: שאלתי אותה למה היא צריכה את הפריטים האלה בהחרגה, והיא אמרה לי שסקיפרים וכל הדברים האלה זה רק תלוי באגרה, וזה מוארך אוטומטית

שמחה רוטמן:  הם כנראה גם כלולים בסעיף הזה או לא?     

בילי בירון: הם כלולים

שמחה רוטמן: ואז נשאלת השאלה איך אנחנו בכלל מתייחסים לסוגיית האגרות

שמחה רוטמן:  האם אנחנו אומרים שזה יוארך בלי הצורך באגרה והיא תבוא בעוד שלושה חודשים? זו שאלה כללית, אבל היא אמרה שהם בכל זאת נמצאים פה בגלל שלבעלי תפקידים מסוימים צריך אישור רפואי, שזה תנאי להארכה בלי קשר לתשלום האגרה

שמחה רוטמן:  אמרתי שבשביל המקרים האלה, קיים סעיף 2(א)

יובל רויטמן: בילי, אתם מבקשים את האישור הרפואי כתנאי לחידוש הרישיון או בלי קשר לרישיון צריך להציג את האישור הרפואי?     

בילי בירון: כתנאי לחידוש הרישיון

יובל רויטמן: אז אתה חייב

שמחה רוטמן: אז סעיף 2(א)

שמחה רוטמן:  סעיף 2(א) אומר שאני יכול להאריך, אבל אני יכול להאריך מה שפג תוקף, אני לא יכול להאריך אם לא מתקיים תנאי, והתנאי הנדרש הוא - - -     

אלעזר שטרן: הניסוח הוא תנאי מפקיע, לא תנאי לחידוש

יובל רויטמן: זו לא הכוונה

בילי בירון: אדוני, אני רוצה להבהיר

בילי בירון:  לא נשלחות תעודות חדשות לתקופה הזאת, אותו דבר לגבי הוראת השעה

בילי בירון:  פשוט רואים בתעודה הקיימת כאילו התוקף שלה לא פג, הוא ממשיך

בילי בירון:  אנחנו לא נשלח תעודות אחרות

שמחה רוטמן: ובלי תעודה רפואית זה כן יפוג?     

בילי בירון: בלי תעודה רפואית אנחנו לא בטוחים שמצב הבריאות של אותו אדם - - -     

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:  אם זה כתוב פה, התוקף שלה כן יפוג

שמחה רוטמן:  התוקף של התעודה יפוג

בילי בירון: התוקף שלה יפוג, ובן אדם שמעוניין לחדש, כי זה חלק מהמקצוע שלו, יציג בפנינו את האישור הרפואי, ואנחנו ערוכים לחלוטין לחדש את התעודות האלה

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:  אני אומר שגם בלי זה שזה היה כתוב פה, זה לא היה חל, או שאני לא מבין את הדרישה שלה

יובל רויטמן: בילי, השאלה אם התעודה הרפואית הזאת, האם היא פוקעת בסוף השנה או שהיא פוקעת בגלל שהרישיון פוקע והיא תנאי לרישיון?     

בילי בירון: זה אישור של רופא

בילי בירון:  היא לא פוקעת מעצמה

שמחה רוטמן: עכשיו כן הבנתי למה צריך את זה

שמחה רוטמן:  רוב הדברים שנמצאים תחת התקנה הזאת זה הסקיפרים וכו', רק שאת אומרת שם שאין שום דרישות, זה רק שישלמו אגרה

שמחה רוטמן:  כמה אגרת הסקיפר?     

בילי בירון: אני אבדוק בתקנות

בילי בירון:  אני רק רוצה לציין שתשלום האגרה הוא כמובן דרך האינטרנט, וזה מאוד מאוד פשוט

שמחה רוטמן: הכול מאוד מאוד פשוט כשאת לא בצו 8

בילי בירון: זה נכון

בילי בירון:  אבל מי שבצו 8, יש לו פחות זמן להשיט את כלי השיט

שמחה רוטמן: החוק השני חל עליו, וזה עוד פרוצדורה

שמחה רוטמן:  כמה אגרת סקיפר?     

בילי בירון: אם התקנות שלי מעודכנות, זה 107 שקלים

שמחה רוטמן: לא שווה לריב על זה

בילי בירון: זה תופס לחמש שנים, אדוני

בילי בירון:  תודה, אדוני

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  (22)	רישיון רכב לפי סעיף 2 לפקודת התעבורה

גיא מור: משרד התחבורה עוד לפני שהתכנסנו לכאן כבר האריך, וכנ"ל גם את הפריט שבא אחריו, של רישיון נהיגה, גם אותו הוא האריך

שמחה רוטמן: רישיון לפי חוק המים

גיא מור: רישיון לפי חוק המים זה נוגע לאספקה, לקדיחה, להוצאה של מים

גיא מור:  זה נוגע לשימוש במשאב, מי יכול, כמה מים יכול להוציא

שמחה רוטמן: "למעט רישיון או היתר הניתן מכוח סעיף 20יא וסעיף 44ב" – מה זה ה"למעט"?     

גיא מור: אין לי כרגע בשלוף, אני אוכל לבדוק את זה

גיא מור:  נחזור לזה אחר כך

גיא מור:      הפריט הבא אצלי הוא מס' (25), רישיון לפי חוק תאגידי מים וביוב

גיא מור:  הוא עוסק בגופים גדולים

גיא מור:  זה לא האזרח הקטן בקצה

גיא מור:  זו חקיקה שמסדירה את פעילות המאקרו של תאגידי המים: הקמה, ניהול ודברים כאלה

גיא מור:  זה לא אישור רגולטורי במובן שאנחנו מדברים כאן

גיא מור:  מי אביבים, הגיחון – הם לא בעלי עסק עצמי

שמחה רוטמן: (26) אישור רגולטורי לפי חוק משק החשמל

שמחה רוטמן:  בהקשר לשיחתנו

מאיר לוין: אני כבר התכוננתי, יש עוד דוגמאות, אבל נשמור את זה להמשך

מאיר לוין:  איך שראיתי את הסעיף, כבר ידעתי שיתקילו אותי

שמחה רוטמן: אני שמח שאנחנו חושבים אותו דבר

קריאה: - - -     

שמחה רוטמן: רשות המים, אתם רוצים להרשות החדרת מים לא ברשות המים? זה סעיף 44(ב)

תהל ברנדס: אדוני, רק לשאלתך, אם תרצה תשובה לשני הסעיפים שבחוץ

תהל ברנדס:  הם סעיפים שמתייחסים לפעולות של אנשים פרטיים, ולכן אנחנו מבקשים שהחוק כן יחול עליהם, בעוד שיתרת האסדרה היא גם הקצאת משאב טבע, וגם נוגעת לספקים ולא לאנשים פרטיים, שיש לנו איתם תקשורת שוטפת שיוצרת המשך רגולציה

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תודה

גיא מור: הבא בור זה אישור רגולטורי לפי חוק משק החשמל

גיא מור:  אלה רישיונות ייצור

גיא מור:  רישיונות ייצור מותנים, הם מותנים בהקמה של תחנת כוח למשל

שמחה רוטמן: זה רגולטורי, זה לפי חוק משק החשמל וחוק החשמל

גיא מור: הבא בתור זה אישור רגולטורי לפי חוק החשמל

גיא מור:  זה רישיונות לעבודות בחשמל, לחשמלאים

גיא מור:  כמו שאמרנו לגבי הסעיף שנוגע לאדריכלים ומהנדסים, זה נושא של משרד העבודה

גיא מור:  האם תרצי להתייחס?     

דליה שילי-יריחובר: אני אשמח להתייחס

דליה שילי-יריחובר:  אני מהלשכה המשפטית של משרד העבודה

דליה שילי-יריחובר:  צריך להבין שאומנם החידוש מותנה באגרה, אבל התקציב של האגף שמטפל בכל נושא הרישיונות הללו מתבסס אך ורק על האגרות הללו

דליה שילי-יריחובר:  והמשמעות של הדבר הזה היא הקפאה של הפעילות ברבעון הראשון

שמחה רוטמן: חידוש הרישיון זה רק אגרות?     

דליה שילי-יריחובר: חידוש רישיון זה גם בדיקה של עמידה בתנאים, כגון להמשיך לעמוד בתנאים כמו עמידה בהיעדר הרשעות פליליות וכו'

שמחה רוטמן: חשמלאים זו אוכלוסייה מאוד גדולה

שמחה רוטמן:  אני מבין את הצורך באגרות

שמחה רוטמן:  אולי יש פה רפרנט מאגף תקציבים, נמצא פתרון – הלוואת גישור

שמחה רוטמן:  אני שואל, האם עכשיו חשמלאי שנמצא מגויס צריך עכשיו להתחיל להתעסק עם טופסולוגיה להאריך את הרישיון?     

דליה שילי-יריחובר: אני אענה על זה, ואני גם אביא דוגמה מהקורונה

דליה שילי-יריחובר:  בקורונה כן החרגנו את החוק הזה, ולפי התקנות מי שמשלם באיחור צריך לשלם כפל אגרה, אז בקורונה אנשים שלא שילמו, ויתרנו להם על כפל אגרה

שמחה רוטמן: אם הסיבה היחידה היא אגרה, הייתי אומר: אגרה בסדר, ואם הוא בצו 8 אז הוא גם פטור מאגרה, והכול בסדר

שמחה רוטמן:  אגב, אם הוא בצו 8 והוא פטור מאגרה, תהיו באותה בעיה

דליה שילי-יריחובר: הוא לא פטור מאגרה, זה נדחה

דליה שילי-יריחובר:  זה דחייה של התשלום

שמחה רוטמן: גם פה זה נדחה

דליה שילי-יריחובר: אנחנו כרגע בהיבט תזרימי כדי להפעיל את הבחינות לרישוי מהנדסים, אדריכלים וחשמלאים

שמחה רוטמן: אני לא מדבר עכשיו על רישוי מהנדסים

דליה שילי-יריחובר: זה בדיוק - - -     

שמחה רוטמן: אגרת רישוי חדשה זה משהו אחד, אנחנו מדברים על הארכה של קיימות

דליה שילי-יריחובר: אגרת רישוי לחידוש הרישיונות היא האגרה שמבססת את התקציב של האגף הזה

שמחה רוטמן: עם כל הכבוד לבעיה התקציבית, אני לא מזלזל בה, אבל אני שואל את עצמי עכשיו שאלה מאוד פשוטה

שמחה רוטמן:  את הבעיה התקציבית אפשר לפתור גם בדרך אחרת

שמחה רוטמן:  ושוב, אם יש מישהו בצו 8, הוא לא ישלם את האגרה בכל מקרה, אז זה לא יעזור לך תקציבית, אלא אם כן יש לך סעיף תקציבי שמעביר לך את האגרה שהוא לא שילם, הרי זו בעיה תזרימית

שמחה רוטמן:       אני תוהה לעצמי האם חשמלאי שנמצא עכשיו בצו 8 צריך ללכת, להתחיל להביא לכם טופסולוגיה בשביל הארכה?     

דליה שילי-יריחובר: ההארכה היא בתשלום דיגיטלי דרך אתר האינטרנט

שמחה רוטמן: לכן שאלתי אותך, ואמרת לי קודם שיש ר"פ ויש כל מיני דרישות אחרות לחידוש

דליה שילי-יריחובר: יש דרישות לחידוש לפי החוק, אבל מבחינת תשלום האגרה - - -     

שמחה רוטמן: הבנתי את התשלום של האגרה

דליה שילי-יריחובר: בקיצור, החידוש הוא אך ורק מותנה בתשלום האגרה, וזה נעשה בצורה דיגיטלית

שמחה רוטמן: לא הבנתי את התשובה הקודמת או התשובה עכשיו

שמחה רוטמן:  הלכתי לאיבוד

שמחה רוטמן:  החידוש הוא רק תשלום אגרה?     

דליה שילי-יריחובר: כן

שמחה רוטמן: לא בדיקה רפואית?     

דליה שילי-יריחובר: לא

שמחה רוטמן: לא רישום פלילי?     

דליה שילי-יריחובר: לא

דליה שילי-יריחובר:  בעיקרון אם בן אדם עכשיו יבוא בחידוש ויספר לי שיש לו רישום פלילי - - -     

שמחה רוטמן: הוא לא יבוא לספר לך, כי הוא מאריך באינטרנט

שמחה רוטמן:  הוא לא יבוא לספר לך כלום

שמחה רוטמן:  זה חשוב, כי המשפט הראשון היה אחר

שמחה רוטמן:  חשוב לי שאנחנו נעולים על הדבר הזה

שמחה רוטמן:  אם החידוש הוא רק אגרה, אני לא אריב איתך על אגרה, תזרימית תתמודדי עם זה שמי שבצו 8 לא ישלם לך אגרה בכל מקרה, אבל זה עניין אחר

שמחה רוטמן:  הוא ישלם לך באיחור

שמחה רוטמן:      האם אתם ערוכים שדרך האתר אני מנסה לחדש עכשיו, אני נכנס לאתר ויש לי רובריקה לסמן שאני בצו 8 ולכן אני לא משלם ותחדשו לי?     

דליה שילי-יריחובר: קודם כול, אני אגיד שהחידושים שלנו הם מינואר עד מרץ, כך שכרגע השאלה הזאת לא רלוונטית

דליה שילי-יריחובר:  השאלה רלוונטית אך ורק אם אנחנו מנצלים את תקופות ההארכה הללו

דליה שילי-יריחובר:  לכן מראש חשבתי שנכון שנהיה מוחרגים

דליה שילי-יריחובר:  בגלל שזה לא רלוונטי, אז חשבתי שבכלל לא נכון לדבר על זה

שמחה רוטמן: כל רישיון הוא שנתי וניתן בתחילת שנה?     

דליה שילי-יריחובר: יש כאלה לשלוש שנים, יש כאלה לשנה

דליה שילי-יריחובר:  הוא ניתן ב-1 באפריל

דליה שילי-יריחובר:  בן אדם יכול לבוא ולשלם מה-1 בינואר עד ה-31 במרץ

שמחה רוטמן: בסדר גמור

דליה שילי-יריחובר: אותו דבר לגבי מהנדסים

שמחה רוטמן: אנחנו עוד לא במהנדסים

דליה שילי-יריחובר: עברנו את זה

טל ישראלי: אני מאגף תקציבים

טל ישראלי:  אני אשמח להתייחס לגבי העלויות באופן כללי

טל ישראלי:  הדחייה שנכנסה משנת התקציב הזאת לדחייה לשנת התקציב הבאה, לה יש משמעויות תקציביות, כי אנחנו אומרים: אגרה או איזה תשלום שהיה אמור להיות משולם בשנת 2023, לא משולם ב-2023 וישולם ב-2024, יש לזה השפעה על תקציב המדינה בגלל השינוי של ההסטה

טל ישראלי:      ככל שאנחנו לא דוחים את זה מעבר לשנת 2024, ואנחנו משאירים את זה בתחום של 2024, אנחנו מדברים רק על שאלה תזרימית ולא על שאלה תקציבית

שמחה רוטמן: ובשאלה התזרימית, אתם תעזרו להם

טל ישראלי: השאלה התזרימית, המשרד יכול לעזור לעצמו

טל ישראלי:  בסוף יש הוצאות שמתבצעות על משך כל התמונה

טל ישראלי:  אנחנו בשיח עם המשרד

שמחה רוטמן: לרגע נהייתי גפני

שמחה רוטמן:      (28) אישור רגולטורי שניתן לפי סעיפים 24 עד 30 לחוק משק הגז הטבעי

גיא מור: חוק משק הגז הטבעי, יש לו מספר חלקים

גיא מור:  הפרק הזה שאותו אנחנו מבקשים להחריג זה חלק שעוסק בתוכניות של הקמה ופריסה של רשת של צנרת

גיא מור:  זה בעולמות של תכנון ובנייה

גיא מור:  וכדי לייצר הסדר קוהרנטי אנחנו מחריגים את העולם הזה של תכנון ובנייה, דברים אחרים נשארים

שמחה רוטמן: (29) אישור רגולטורי לפי פרק ב1 לחוק הגז (בטיחות ורישוי)

גיא מור: כאן אנחנו מדברים על בטיחות של מתקני שימוש, כל מיני מתקנים תעשייתיים

גיא מור:  מבדיקה עם רשות הגז הטבעי, נקודת הזמן הנוכחית היא נקודת זמן קריטית עבורם, כי הפרק הזה נחקק ממש לפני כמה שנים, וזה מועד החידוש הראשון של הרישיונות שלהם

גיא מור:  זה המועד הראשון שהם באים ועושים את הבדיקה מחדש ורואים אם המפוקחים שלהם עמדו בהוראות או לא

גיא מור:  ובגלל טיב ההסדר בחוק שלהם, עיקר הפיקוח מבוצע במועד החידוש

גיא מור:  זו פעם ראשונה שהרישיונות האלה מתחדשים

שמחה רוטמן: אני בכל זאת רוצה לחזור אחורה

שמחה רוטמן:  אם אנחנו מדברים על המהנדסים ועל החשמלאים, והדחייה הזאת של ההארכה הזאת בשלושה חודשים, אין לה משמעות תקציבית

דליה שילי-יריחובר: כרגע

שמחה רוטמן: בכלל

שמחה רוטמן:  אומרת לך נציגת אגף תקציבים שאם היא מאריכה את כל הרישיונות שאמורים לפקוע ב-1 בינואר ל-1 באפריל, וב-1 באפריל הם ישלמו את האגרה, אז אין לזה השלכה תקציבית, אז למה אנחנו מחריגים את זה?     

דליה שילי-יריחובר: בגלל ההנחה שאם נבוא לפה ושוב ונאריך את התקופה בעוד שלושה חודשים או תקופות נוספות כמו שאפשר פה לפי אחד הסעיפים - - -     

שמחה רוטמן: א', נכון לעכשיו עוד לא נתנו מענה להערתי, שאין בחוק אפשרות להאריך בשישה חודשים, יש רק אפשרות להאריך את התקופה

שמחה רוטמן:  עדיין לא הצלחתי להבין איך זה יעבוד, כי בכל זאת עכשיו בתקופה החדשה הוא פג תוקף, אז עכשיו הוא שוב מוארך

טל ישראלי: אין הארכות כפולות

שמחה רוטמן: עוד לא נתנו לזה מענה

שמחה רוטמן:  כרגע זה לא מה שמופיע בחוק

שמחה רוטמן:  יכול להיות שזה יהיה ויכול להיות שלא, ונדבר על זה בהמשך

שמחה רוטמן:  כרגע אין לדבר הזה משמעות תקציבית

שמחה רוטמן:  מהיכרותי עם מערכות מחשוב ממשלתיות, אני לא יודע אם תהיה הרובריקה, כן לסמן, לא לסמן, צו 8 או לא צו 8, לעניין הארכת מועדים, ובאיזה מסמכים אני מוכיח שאני בצו 8 או לא בצו 8, אבל הבן זוג שלי בצו 8 או קרוב משפחה בדרגה ראשונה שהוא בצו 8, ולכן אני מבקש דחייה או לא מבקש דחייה – אני תוהה לעצמי מה הנזק כן לכלול אתכם

שמחה רוטמן:  אם אין משמעות תקציבית, או דווקא אם הייתה פה דחייה עכשיו, שהיית אומרת לי שפג תוקף הרישיון עכשיו, זה מעביר לי מתקציב 2023 ל-2024, ואז אגף התקציבים היה אומר "אני בבעיה", אבל אנחנו לא שם, אז למה להחריג אתכם?     

דליה שילי-יריחובר: אני יכולה להגיד אותו דבר הפוך

דליה שילי-יריחובר:  אני אומרת שדווקא כי אנחנו לא רלוונטיים, אז חשבתי שנכון - - -     

שמחה רוטמן: אתם מאוד רלוונטיים, כי אני עכשיו אצטרך לדאוג, בזמן שאני נלחם בצפון או בדרום, אני אצטרך לוודא שמישהו עם אינטרנט נכנס, משלם את האגרה, או מסמן את הרובריקה ושולח את כל המסמכים שלפיהם אני קרוב משפחה של מישהו עם צו 8, או מישהו שקרוב המשפחה שלו נעדר

דליה שילי-יריחובר: אתה תצטרך לדאוג לזה רק החל מה-1 בינואר, שם תקבל את השובר הזה

שמחה רוטמן: על זה אנחנו מדברים

דליה שילי-יריחובר: נכון, אבל אני לא רוצה מצד שני להיות בסיטואציה שכאשר אני מגיעה – אני מקווה מאוד שלא נגיע לזה, אבל אם אנחנו נאריך את התקופה הקובעת מעבר ל-7 בינואר, אני אהיה במצב שאני לא יכולה לגבות

שמחה רוטמן: אני חייב לומר, לא השתכנעתי

שמחה רוטמן:  משרד המשפטים, אני מבקש להוריד את שני אלה

שמחה רוטמן:  גם החשמל וגם המהנדסים

שמחה רוטמן:  אם אני מבין נכון, המשמעות היחידה שלהם היא האגרה, ומאחר שהאגרה שלהם היא בתחילת שנה, זה נותן גרייס של שלושה חודשים בתשלום האגרה במקום להכביד על אנשים בטופסולוגיה להראות, סליחה שאני אומר, סליחה על הבוטות, אני עכשיו אצטרך ללכת ולהוכיח שאני קרוב משפחה של חטוף כדי להשיג את הפטור מכוח דחיית המועדים, שיהיה או שלא יהיה? תנו הארכה גורפת של שלושה חודשים לכולם, וניפגש ב-1 באפריל, בייחוד שאין לזה משמעות תקציבית כי זה בתוך אותה שנת תקציב

שמחה רוטמן:  אם הייתם מדברים על זה שפוקעים עכשיו, וזה מעביר מתקציב 2023 לתקציב 2024, כמו שאמרה הנציגה מאגף התקציבים, אני שומע, אבל זה לא המצב

דליה שילי-יריחובר: אמרת שלא השתכנעת

דליה שילי-יריחובר:  מבחינתי כן חשוב להגיד לפרוטוקול שהמשמעויות, אנחנו לא יודעים מה הן, כי אנחנו לא יודעים כמה אנשים בצו 8 מתוך החשמלאים או המהנדסים, אבל המשמעות יכולה להיות שלא נוכל להמשיך לקיים בחינות - - -     

שמחה רוטמן: אני אומר שוב, איך משרד העבודה מנהל את התקציב שלו זו שאלה חשובה, ויש פה רפרנטית מאגף התקציבים שאני בטוח שהיא תשמח לעזור בעצה טובה, זו שאלה אחת

שמחה רוטמן:  הרי הנחת העבודה היא שכל מהנדס ירצה שהרישיון שלו ימשיך, אז הוא ישלם את האגרה, רק במקום לשלם אותה ב-1 בינואר, הוא ישלם ב-1 באפריל

שמחה רוטמן:  ואם לא, אז לא, אז הוא גם לא חייב לשלם ב-1 בינואר

שמחה רוטמן:  מה אני מפספס? מאיר, מה אני מפספס?     

מאיר לוין: אני לא יודע

דליה שילי-יריחובר: אני חושבת שחסרים הנתונים

דליה שילי-יריחובר:  אני מבינה מה אתה אומר, אני חושבת שחסרים הנתונים כדי להבין מה זה עושה לתקציב

שמחה רוטמן: תחשבו גם על זה בבקשה

שמחה רוטמן:  אני רוצה להוריד את השניים האלה

שמחה רוטמן:  (30)	הסמכת ממונים על פיצוצים, לפי חוק חומרי נפץ

גיא מור: גם זה שייך למשרד העבודה

שמחה רוטמן: זה ברור לחלוטין

שמחה רוטמן:  לא צריך להסביר

שמחה רוטמן:  חסכתי לך

שמחה רוטמן:  (31) רישום בפנקס שמאי המקרקעין לפי סעיף 6 לחוק שמאי מקרקעין

גיא מור: הפריטים הבאים הם פריטים שמשרד המשפטים הסכים - - -     

שמחה רוטמן: נקרא מהר ותסבירו לי על כולם

שמחה רוטמן:  רישום בפנקס שמאי המקרקעין לפי סעיף 6 לחוק שמאי מקרקעין; רישיון נוטריון לפי סעיף 2 לחוק הנוטריונים; רישיון לפי חוק חוקרים פרטיים ושירותי שמירה; רישיון לעסוק בתיווך במקרקעין לפי סעיף 2 לחוק המתווכים במקרקעין

שמחה רוטמן:  כל אלה זה רק אגרה

שמחה רוטמן:  מן הסתם הם שנתיים, והם דומים מאוד לרישיונות של מהנדסים, ואותו רציונל צריך להיות להאריך גם אותם

גיא מור: אני לא בטוח שהם אותו דבר, בין אם זה הנושא של האגרה ולמה היא משמשת

שמחה רוטמן: מי מדבר ממשרד המשפטים על זה?     

אלעזר שטרן: הם הסכימו להוריד את זה

אלעזר שטרן:  פרטים (31) עד (34) הסכימו להוריד

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  אישור רגולטורי לפי פקודת המכרות

גיא מור: זה שימוש במשאב טבע

גיא מור:  זה לא עניין רגולטורי

שמחה רוטמן: מובן

שמחה רוטמן:  (36) רישיון לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016

גיא מור: כאן מדובר על רישיונות לנותני שירותים פיננסיים חוץ-בנקאיים

גיא מור:  זה מתן אשרה, צ'יינג'ים, שירות בנכס פיננסי, שירותים של פיקדון אשראי

גיא מור:  בתקופת הקורונה דובר על זה שיש הסדר מיוחד לסיפור הזה

גיא מור:  הייתה אסדרה יחסית חדשה

גיא מור:  אין נימוק לתת לוועדה

גיא מור:  צריך לראות אם יש לנו נציג מהרשות

שמחה רוטמן: (37) היתר לפרסום תשקיף לפי סעיף 21 לחוק ניירות ערך, למעט תשקיף מדף כהגדרתו בסעיף 23א לחוק האמור, או היתר לפרסום תשקיף לפי סעיף 29 לחוק השקעות משותפות בנאמנות

גיא מור: תשקיף אמור לשקף את המצב העובדתי נכון לעכשיו, ודחייה שלו מעקרת את הערך של תשקיף

גיא מור:  הרי לפי חוק ניירות ערך יש מידע חשוב ועדכני למשקיפים

גיא מור:  כן הכנסנו כאן לבקשת רשות ניירות ערך תשקיף מדף, כי אורך חיי המדף שלו ארוך יותר

גיא מור:  נאמר לי שיש כאן נציג איתנו של רשות שוק ההון לגבי הפריט הקודם

יעל צוקרמן בלאו: כפי שציין קודם גיא, מדובר באסדרה חדשה בתחום שההתנעה של הרגולציה עליו היא עדיין בעיצומה

יעל צוקרמן בלאו:  מדובר על חידוש רישיונות שאפשר לעשות בצורה פשוטה מאוד באינטרנט

יעל צוקרמן בלאו:  זה לא שיינתנו הקלות, כבר עכשיו אני חייבת לציין שניתנה הקלה לגבי מי שנדרש לחדש רישיון עד סוף דצמבר בשלושה חודשים

שמחה רוטמן: אתם דאגתם לזה כבר בעצמכם

יעל צוקרמן בלאו: נכון

יעל צוקרמן בלאו:  וככל שיידרש, כמובן שניתן

יעל צוקרמן בלאו:  אבל שוב, בגלל הגמישות הנדרשת, מכיוון שמדובר בתחום אסדרה חדש ומורכב, אנחנו רוצים להמשיך בהחרגה הזאת

שמחה רוטמן: האמירה שזה חדש ומורכב, ומצד שני נורא קל לחדש באינטרנט, היא לא מסתדרת לי כל כך, היא די תרתי דסתרי

יעל צוקרמן בלאו: זה בדרך כלל הולך ביחד

יעל צוקרמן בלאו:  בתחומים חדשים יש יותר שימוש בכלים טכנולוגיים

שמחה רוטמן: אני מבין, אבל אם את אומרת שכל מה שאני צריך בשביל לחדש את רישיון הצ'יינג' שלי זה להיכנס לאתר אינטרנט וללחוץ send, זה לא חדש ומורכב, אז תני ארכה

יעל צוקרמן בלאו: מה שמורכב מבחינת השיקולים שאנחנו מפעילים, האם כן או לא להאריך, בהתאם למידע שיש לנו באותו זמן, ואנחנו מעדיפים לשמר את שיקול הדעת הזה אצלנו

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אני לא מתווכח על זה מסיבות אחרות

שמחה רוטמן:  (38) דרכון לפי חוק הדרכונים

גיא מור: דרכון קודם כול הוא מכובד בעולם, והוא - - - ואנחנו לא רוצים שמישהו יגיע למדינה ויגיד: האריכו לי את הדרכון, אבל מוטבע עליו תאריך תוקף אחר

גיא מור:  זה מלכוד

גיא מור:      הגענו לרשות האוכלוסין וההגירה

גיא מור:  (39) אשרה ורישיון ישיבה לפי סעיף 2 לחוק הכניסה לישראל, למעט אשרה ורישיון ישיבה לעובד זר בענפי הסיעוד והחקלאות

גיא מור:  כאן מדובר על רישיון כדי לשבת בישראל לנתין זר, שהוא נמצא בישראל מכל מיני סיבות

גיא מור:  זה יכול להיות סטודנטים שבאים ללימודים, תיירות, עובדים זרים, תושבים עראיים

גיא מור:  יש פה ניהול של כמה זמן האנשים האלה נמצאים בארץ, ואם אנחנו מוכנים שהם יישארו פה או לא מכל מיני סיבות

שמחה רוטמן: דווקא המצב המיוחד יכול להוות שיקול להוציא אנשים

גיא מור: נכון

גיא מור:  זה דבר אחד, וצריך להגיד לגבי ההחרגה, הוחרגו פה העובדים הזרים, שני ענפים שמגיעים לשהייה ארוכה: חקלאות וסיעוד

גיא מור:  חקלאות זה לחמש שנים, סיעוד זה יכול להיות גם יותר מעשר

גיא מור:  לא רוצים שבגלל שלא הספיקו להאריך את זה - - -     

שמחה רוטמן: ברור

שמחה רוטמן:  מה זה תקנה 5(א)

גיא מור: אני צריך לברר

שמחה רוטמן: (40) היתר להעסקת עובד זר לפי סעיף 1יג לחוק עובדים זרים

גיא מור: זה הצד של המעסיק

גיא מור:  המעסיק מקבל את ההיתר

גיא מור:  ופה זה אותו דבר

גיא מור:  חקלאות וסיעוד מוחרגים

שמחה רוטמן: השיקולים הם שונים

שמחה רוטמן:  היתר להעסקת עובד זר הוא שמי?     

גיא מור: אני מתיר לך להעסיק עובד זר בענף חקלאות

שמחה רוטמן: חקלאות וסיעוד אתה מאריך

שמחה רוטמן:  חקלאות וסיעוד זה לא השאלה

שמחה רוטמן:  מצד אחד אתה לא מאריך את היתרי השהייה של העובדים שלי, אתה עלול לפגוע בי, אבל זה בסדר, יכול להיות שאני פוגע לך בעסק, אבל הבן אדם הזה ספציפית

שמחה רוטמן:  להפך, דווקא עכשיו בזמן לחימה אני רוצה עין יותר צופייה ובודקת על כל אדם זר שנמצא בישראל, הבנתי

שמחה רוטמן:  שאלתי, האם ההיתר שלי להעסיק עובד זר, למשל בתחום המסעדנות, שאין פה סיעוד וחקלאות, לעובד הזר שלי תחליט אם בגלל שהוא בא ממדינה כזאת או אחרת, אתה מאריך או לא מאריך, שולח אותו או לא שולח אותו? השאלה שלי אם ההיתר שלי הוא עליו שמית או: לך תביא עובד זר

שמחה רוטמן:  אם הוא עליו שמית, ממילא אין לי מה לעשות איתו בשנייה שלא הארכת לאדם, אבל אם יש לי היתר לעובד זר, אז לא הארכת מסיבותיך שלך, אבל למה שאני כבעל עסק בתחום המסעדנות אלך עכשיו לרדוף כדי לעשות היתר עובד זר חדש?     

גיא מור: אני מבין את השאלה

גיא מור:  לא הבנתי אותה קודם

גיא מור:  הוא שמית, כמובן עליך, לא על העובד

שמחה רוטמן: אז כן צריך להאריך

גיא מור: אני אגיד רגע מה הרציונל

גיא מור:  הרציונל של רשות האוכלוסין וההגירה שיש פה חלוקה של מכסות, יש כמות מוגבלת של מכסות, ואם אתה מקבל, אולי מקבל מישהו אחר, ויש עם זה משחק שהוא דינמי כל הזמן

גיא מור:  זה קצת מעולם חלוקת המשאבים, משם זה מגיע

שמחה רוטמן: אני לא אוהב

שמחה רוטמן:  אולי שרשות האוכלוסין תעלה

שמחה רוטמן:  את (39) אני מבין, אני לא מתווכח בכלל

שמחה רוטמן:  (40) – אני לא רוצה כרגע שהמסעדן ילך להתעסק בביורוקרטיה

גיא מור: הרעיון הוא שאולי המדינה החליטה שהיא רוצה - - -     

שמחה רוטמן: אולי המדינה החליטה, אז שתבטל את הרישיון

שמחה רוטמן:  בהחלטה גורפת: אנחנו מבטלים את הרישיונות מהסוג והסוג הזה למסעדנים, שתקבל על זה החלטה פרטנית

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה שסתם כך, מי שמחזיק עובד זר ברישיון, ובמקרה גם פרטנית האריכו לעובד הזר, כי הוא נשאר, אני אפילו לא צריך עכשיו ללכת לחפש חדש, אבל אני כן צריך להתעסק עכשיו בביורוקרטיה מול רשות האוכלוסין, כשאני צריך בשביל זה לצאת מהבית, להתרחק מהמרחב המוגן, לנסוע, לעמוד בתור, לטפל – לא רוצה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה לזה היגיון

שמחה רוטמן:      אם היית אומר שהזכאות לעובד זר זה שמי, הייתי אומר לך שאני מבין, אבל מאחר שהיתר העסקת עובד זר לא שמי, גם אז הייתי בספק

שמחה רוטמן:  אני לא אוהב את (40)

שמחה רוטמן:  את (39) אני מבין

שמחה רוטמן:  (39) אני אפילו מתעקש עליו, גם אם אתם תרצו למחוק, אני לא בטוח שאני אסכים, אבל (40), אני מבקש שתורידו

גיא מור: (41) היתר לפי סעיף 65 לחוק שירות התעסוקה

גיא מור:  אנחנו מדברים פה על מי שרוצה לעסוק בתיווך עבודה בשירות של השמת עובדים, והחברות האלה שעוסקות בהשמת עובדים, הן אלה שמקבלות את האישור

שמחה רוטמן: למה שהוא לא יוארך?     

גיא מור: הרציונל של הארכת התוקף עשויה לפגוע דווקא במפוקח, כי הלשכות הפרטיות האלה שהן עושות תיווך, למשל אם הן מתווכות בעובדים זרים, הן צריכות להפקיד ערובה, וכאשר אני מעריך להן באופן אוטומטי, אני מאריך להן את הערובה באופן אוטומטי

שמחה רוטמן: הוא יבקש לבטל

גיא מור: הדבר השני הוא שבכל היתר יש להם דבר שנקרא "שנת המכסה הבאה"

גיא מור:  ברגע שמסתיימת שנה, הוא יכול להביא בשנה הבאה 15% יותר

גיא מור:  ברגע שאתה מחדש את ההיתר, והוא מוארך ולא מתחדש, אתה מונע מהם את הגדלת המכסה

שמחה רוטמן: שוב, או שתעשה הגדלה אוטומטית, אם בא לך, אתה יכול לעשות את זה, ואם לא בא לך לעשות הגדלה אוטומטית, תן לבן אדם לבקש

גיא מור: אנחנו נבקש גם בנושא הזה מרשות האוכלוסין וההגירה לעלות

שמחה רוטמן: (42) היתר לפי סעיפים 9(א) או 9א לחוק עבודת נשים

שמחה רוטמן:  זה הפיטורים שדיברנו עליהם?     

גיא מור: או לפגיעה בהיקף משרה של עובד שמוגן מכוח החוק, זה יכול להיות היריון, חזרה מחופשת לידה

גיא מור:  פה האישור ניתן באופן חד-פעמי לפגוע בזכויות

שמחה רוטמן: ממילא אם הוא ניתן באופן חד-פעמי, אני לא מבין את המשמעות של התוקף

גיא מור: יכול להיות שנתת לי אישור חד-פעמי להפחית את השכר של עובדת שחזרה מחופשת לידה, ועכשיו אני יכול להקטין לה את השכר לא לאורך כמה חודשים, עכשיו אני אקטין לה את השכר לתקופה יותר ארוכה

גיא מור:  יש פה עניין מי מרוויח ומי מפסיד

גיא מור:  המעסיק קיבל את הזכות לפגוע בשכר של העובדת

גיא מור:  הפגיעה של העובדת עכשיו תתמשך יותר זמן

שמחה רוטמן: לא הבנתי, הוא קיבל אישור להפחית שכר לשלושה חודשים?     

גיא מור: כן

גיא מור:  לפגוע בחלקיות המשרה שלה או משהו כזה

דליה שילי-יריחובר: בואו ניקח את המקרה היותר קלסי, שזה יותר לפיטורים

דליה שילי-יריחובר:  ההיתר עכשיו ניתן, אז הוא יממש את זה עכשיו

שמחה רוטמן: סליחה, עזבי

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים להגן פה על אנשים

שמחה רוטמן:  החלטתי שאני מפטר את העובדת שלי שהיא בהיריון בגלל 1, 2, 3, 4, וקיבלתי לזה אישור ממשרד העבודה, ועכשיו היא באה אליי ואומרת לי: בעלי עכשיו בצו 8, אני יודעת שהחלטת לפטר אותי, תן לי עוד חודש

שמחה רוטמן:  לא, ההיתר יפקע, אני לא יכול, אני חייב לפטר אותך

שמחה רוטמן:  למי אנחנו רוצים לעזור פה? אם כבר הוחלט שמפטרים אותה ואתם כמשרד אישרתם לפטר אותה, אז אתם לא נותנים לי כמעסיק לתת לה עכשיו גרייס של חודש, כדי לא לפטר אותה בזמן שבעלה בצו 8? אני לא מבין את זה

גיא מור: בפיטורים אתה צודק, אבל כאשר מדובר בפגיעה שהיא מתמשכת, למשל פגיעה בחלקיות משרה, שלילה של כל מיני כוננויות, שעות עבודה מיוחדות ודברים כאלה, אז במקום שהחלקיות משרה עכשיו תפחת למשך חודשיים, אני אאריך את זה וחלקיות המשרה תיפגע למשך חמישה חודשים

גיא מור:  היא תקבל עוד שלושה חודשים

שמחה רוטמן: נותנים אישורים כאלה להפחית היקף משרה לשלושה חודשים? זה דבר קיים או שזה תיאוריה? אני מסתכל על הסעיפים, איזה סעיפים ארוכים יש פה

שמחה רוטמן:  כל סעיף פה זה שלושה חודשים

גיא מור: 9 זה פיטורים

גיא מור:  9א זה פגיעה בהיקף משרה או בהכנסה

שמחה רוטמן: 9 של פיטורים אני חושב שזה נזק

שמחה רוטמן:  אתם פוגעים בעובדות

שמחה רוטמן:  אני לא מבין למה לעשות את זה

שמחה רוטמן:  "לא יפטר מעסיק עובדת שהיא בהריון וטרם יצאה לתקופת לידה והורות אלא בהיתר מאת שר העבודה והרווחה, ולא יתיר השר פיטורים כאמור אם הפיטורים הם, לדעתו, בקשר להריון; הוראות סעיף קטן זה יחולו הן על עובדת קבועה והן על עובדת ארעית או זמנית ובלבד שהעובדת עבדה אצל אותו מעסיק או באותו מקום עבודה ששה חדשים לפחות

שמחה רוטמן: " "היה המעסיק קבלן כוח אדם והעובדת הועסקה אצלו בפועל, יראו גם הפסקה זמנית כפיטורים"

שמחה רוטמן:  9(א) זה לגבי פיטורים, והוא נותן אישור

שמחה רוטמן:  9א אני לא מצליח להבין

שמחה רוטמן:  להפך, אני רוצה לאפשר למעסיק

שמחה רוטמן:  אני לא יודע אם זה מוגבל בזמן בכלל

שמחה רוטמן:  אני לא מבין איך דבר כזה מוגבל בזמן

שמחה רוטמן:  אישרתם לי לפטר – מפטרים

דליה שילי-יריחובר: אני חושבת שמה שהנחה אותנו בקורונה היה העובדה שזה אקט חד-פעמי, כשאם מימשת את הזכות שלך לפטר אותה, עשית את זה - - -     

שמחה רוטמן: אני לא יכול לפטר אותה פעמיים

דליה שילי-יריחובר: נכון

דליה שילי-יריחובר:  בדיוק בגלל זה

דליה שילי-יריחובר:  בגלל שאתה לא יכול לעשות את זה פעמיים

שמחה רוטמן: ממילא הארכת האישור היא חסרת משמעות, אבל אם משום מה נתתם אישור ונתתם תוקף לאישור הזה לפיטורים, אני לא יודע למה, אבל נניח שעשיתם את זה, ועכשיו המעסיק אומר: אני מעדיף לתת לה גרייס של עוד חודש, אני רוצה שיאפשרו לו, אני לא רוצה להכריח אותו לפטר

דליה שילי-יריחובר: אני חושבת שהעניין הוא שכאשר המעסיק מגיש בקשה להיתר, הוא מציג את כל המצב כרגע, וההיתר ניתן על בסיס העובדות האלה

דליה שילי-יריחובר:  זו בקשה חדשה מה שאתה אומר עכשיו, הדוגמה הזאת

דליה שילי-יריחובר:  זה היה הרציונל בקורונה

שמחה רוטמן: אני לא מצליח להבין את זה

שמחה רוטמן:  9א, לא יפגע מעסיק בהיקף המשרה או בהכנסה של עובדת או עובד שחלה הגבלה על פיטוריהם, בתקופה - - - אלא בהיתר, ולא יתיר השר פגיעה כאמור אם היא לדעתו בקשר לעילה, בסעיף זה – "פגיעה", בהיקף המשרה – למעט שינוי זמני בהיקף המשרה לפי בקשה שיזמו העובדת או העובד בשל מצבם הרפואי, ובהכנסה, פגיעה ברכיב השכר המשולם

שמחה רוטמן:      שוב, אני לא רואה שום הצדקה, שאם כבר נתתם היתר לפגיעה בהיקף המשרה או בהכנסה של עובדת - - -     

דליה שילי-יריחובר: אני רק רוצה להדגיש משהו אחד, בהיתר לפי החוק הזה, אין תוקף

שמחה רוטמן: אז למה צריך להאריך את התוקף?     

דליה שילי-יריחובר: זה לא כמו ברישיון

שמחה רוטמן: לכן זה חסר משמעות

שמחה רוטמן:  9(א) אני לא מבין בכלל

שמחה רוטמן:  9א יכול להיות מצב שאתם יכולים להגיד: תקשיב, עכשיו אני מרשה לך לשלושה חודשים להקטין את המשרה בגלל 1, 2, 3, בגלל המצב הכלכלי שלך

שמחה רוטמן:  אני יכול להבין

שמחה רוטמן:  האם לתת לזה הארכה אוטומטית? מסכים שלא

שמחה רוטמן:  זה 9א

שמחה רוטמן:  9(א) אני לא מצליח להבין בכלל את התהליך

שמחה רוטמן:  תשאירו את 9א

שמחה רוטמן:  אני מתקשה לדמיין אירוע, אבל בסדר, אני יכול להבין סיטואציה תיאורטית

שמחה רוטמן:  ב-9(א), להפך, אני רוצה שאם משום מה בהיתר הפיטורים יש תוקף, שהמעסיק יוכל לתת גרייס בלי שזה פוגע בתוקף ההיתר שלו, כדי לצמצם את הפגיעה בנשים בהיריון, בטח בתקופה הזאת

שמחה רוטמן:  9(א) אני מציע להוריד

שמחה רוטמן:  לא מציע – מודיע

שמחה רוטמן:      (43) היתר לפי חוק שעות עבודה ומנוחה

גיא מור: זה להיתרים או כללים או מיוחדים, שניתנים לצורך העסקה בשעות נוספות או ביום המנוחה השבועי

שמחה רוטמן: למה לא להאריך?     

גיא מור: פה זה ניתן הרבה פעמים לפי תאריך ספציפי עם מספר העובדים המדויק שצריך, או העבודות שצריך למשהו ספציפי

גיא מור:  זה ההיתרים המיוחדים

שמחה רוטמן: ההיתרים המיוחדים הספציפיים, אני מניח שהם פחות מחודש, אבל אם נתת היתר לשנה? אם נתת היתר לחוק שעות עבודה ומנוחה לעסק?     

דליה שילי-יריחובר: היתרים מיוחדים ספציפיים הם לאו דווקא לחודש

דליה שילי-יריחובר:  היתרים מיוחדים ספציפיים יכולים להינתן לחברה ספציפית, וזה יכול להיות - - -     

שמחה רוטמן: למה שהיא תרדוף אחריכם להארכת הרגולציה שלה?     

דליה שילי-יריחובר: אני יכולה לבדוק את זה

שמחה רוטמן: (44) אישור רגולטורי לפי חוק העסקת עובדים על ידי קבלני כוח אדם

גיא מור: זה עוד דוגמה למשהו שיפגע דווקא במפוקח

גיא מור:  אנחנו מדברים פה על קבלנים של כוח-אדם - - -     

שמחה רוטמן: אותו דבר הערבות?     

גיא מור: יש פה ערובה

דליה שילי-יריחובר: פה זה לא רק עניין של ערבות

דליה שילי-יריחובר:  יש פה כמובן ערבות, אבל הערבות היא לאבטחת זכויות עובדים

דליה שילי-יריחובר:  וכשמאריכים באופן אוטומטי, לא נבדקים הדברים כמו זכויות העובדים, הפרות של זכויות עובדים ועמידה בהן

שמחה רוטמן: זה נכון לגבי כל אישור רגולטורי שאנחנו מאריכים שהוא לא נבדק

דליה שילי-יריחובר: רק שפה חוץ ממפוקח יש לנו גם עובדים, שזה משהו שאין לנו במקומות אחרים

דליה שילי-יריחובר:  זה לא רק מפוקח רגיל

שמחה רוטמן: יש אינטרס לרגולציה

שמחה רוטמן:  כמו כל מפוקח רגיל, אני רוצה לקוות שכל אינטרס רגולטורי שלכם זה אנשים אחרים שאינם המפוקחים עצמם, אחרת אל תהיו רגולטורים

דליה שילי-יריחובר: כאן יש משהו ספציפי של בחינה בעמידה - - -     

שמחה רוטמן: כשאתם מחדשים אישור כזה, מה אתם עושים?     

דליה שילי-יריחובר: אנחנו דוגמים מה הוא עשה עם העובדים שלו, אם יש הפרות של זכויות עובדים, הוא צריך להציג לנו מסמכי גמר חשבון

דליה שילי-יריחובר:  והוא צריך גם להביא – זה מתווה שעכשיו פורסם, אנחנו עושים מתווה הקלה מסוים בתקופת המלחמה – הוא צריך להראות מה הוצאות השכר שלו עכשיו, ולראות האם הוא צריך להגדיל את הערובה או להקטין אותה

דליה שילי-יריחובר:  אבל לעשות אישור בצורה גורפת ואוטומטית - - -     

שמחה רוטמן: אם יש לכם הסדר ספציפי, אני לא אתווכח אתכם, למרות שאני לא אוהב את זה

שמחה רוטמן:      (45) אישור רגולטורי מכוח חוק שירות עבודה בשעת-חירום

גיא מור: אנחנו מדברים פה על אישורים שקורים כאשר יש מצב מיוחד בעורף, למשל צווים לגיוס לשירות עבודה, מפעלים חיוניים, היתר לפטר מישהו שגויס לשירות למשל

גיא מור:  כל ההסדר הזה מוצמד למצב החירום

שמחה רוטמן: אני צריך לצאת להפסקה לכמה דקות

שמחה רוטמן:  תנצלו בבקשה את הזמן לטובת תשובות

שמחה רוטמן: אנחנו מחדשים את הישיבה

שמחה רוטמן:  אנחנו עדיין מחכים לכל מיני תשובות בקשר לסעיפים

גיא מור: יש לנו נציגים ממשרדים אחרים בזום, גם חקלאות וגם רשות האוכלוסין

שמחה רוטמן: נשמע את נציג משרד החקלאות

שמחה רוטמן:  למה זה נוגע?      

גיא מור: (9) עד (11)

חגית איגרמן: אני מהמחלקה המשפטית של משרד החקלאות

חגית איגרמן:  לגבי הנושא של מוצרי כוורת, אני צריכה עדיין לסיים בירור מול מחלקת הייבוא של השירותים הווטרינריים, יכול להיות שניתן יהיה למחוק את זה

חגית איגרמן:      היה רישיון להגנת הצומח

חגית איגרמן:  ככלל, רוב הרישיונות ניתנים לתקופה ארוכה של כחמש שנים

חגית איגרמן:  מה שניתן לפחות משנה, שזה הדבר היחיד שהחרגנו, זה צמחים חדשים או צמחים שמגיעים ממדינות שלא אושרו עד היום וכו'

חגית איגרמן:  הנושא של ניהול סיכונים

שמחה רוטמן: מקובל

שמחה רוטמן:  אנחנו נחכה לתשובה שלכם בקשר לכוורת

שמחה רוטמן:       חוק שירות עבודה בשעת חירום דיברנו

שמחה רוטמן:  זה הגיוני

שמחה רוטמן:      (46)	היתר לפי חוק עבודת הנוער

גיא מור: כאן אנחנו מדברים על כל מיני היתרים מיוחדים להעסיק בני נוער בשעות הלילה

שמחה רוטמן: למה לא להאריך? משרד העבודה, למה לא להאריך?     

דליה שילי-יריחובר: זה משהו שניתן נקודתית

דליה שילי-יריחובר:  כלומר, אם אני נותנת היתר להפקה מסוימת להעסיק ילד בן 13, אני בודקת ספציפית מה התנאים פה

דליה שילי-יריחובר:  הדברים משתנים

שמחה רוטמן: אין היתרים גורפים בהקשר הזה?     

דליה שילי-יריחובר: לא

דליה שילי-יריחובר:  יש היתרים למשל כלליים, פתאום להגיד שבתקופה של מלחמה למשל אפשר להעסיק בני נוער עד שעה יותר מאוחרת

דליה שילי-יריחובר:  זה בכללי

שמחה רוטמן: (47) בדיקות רפואיות של עובדים החשופים לגורמי סיכון שנדרשות לפי פקודת הבטיחות בעבודה

גיא מור: כאן אנחנו מדברים על עובדים בסביבה של גורמי סיכון גבוהים, כמו חומרים מסוכנים, רעש, קרינה ודברים כאלה

גיא מור:  פה הרעיון הוא לבדוק את העובד, כדי לשמור עליו

גיא מור:  ברגע שאתה מאריך את זה, אומנם עזרנו למעסיק, אבל - - -     

שמחה רוטמן: מובן

שמחה רוטמן:  אישור או החלטה שניתנו לפי סעיף 29(א), סעיף 29א או סעיף  29ב לחוק יסודות התקציב

גיא מור: כאן אנחנו בעולם הרגולציה, אבל למען הסר ספק, כאשר נותנים לגוף מתוקצב הרשאה להוציא הוצאה מסוימת, אנחנו לא רוצים שזה יוארך, אז יש פה אלמנטים של עולמות התקציב, של חוק התקציב, זה לא ממין העניין

גיא מור:  ההגדרה של אישור רגולטורי היא הגדרה יחסית רחבה, כמו שהגדרנו, ואנחנו רוצים לוודא שאין לנו false positive

שמחה רוטמן: (49) היתר לפי סעיפים 13, 14 או 19 לחוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים), התשנ"ד-1944

גיא מור: ככלל זה אישור לבצע ניסויים בבעלי חיים ולפרק זמן מוגבל, כדי גם לצמצם את הפגיעה בהם

גיא מור:  ברגע שאתה מאריך את האישור, אתה גם עלול לחשוף את - - -     

שמחה רוטמן: (50) הכרה במוסד מוכר לפי תקנה 10ג לתקנות הרופאים (אישור תואר מומחה ובחינות)

גיא מור: כאן מדובר על אישור של מוסד, שמישהו שמתמחה ברפואה יוכל להתמחות בו, שבשיבא רופאים יוכלו לעשות התמחות - - -     

שמחה רוטמן: זה בתי חולים בעיקרון, אבל גם קופת חולים, מרפאות

גיא מור: זה בעיקר בתי חולים, ולחדש את ההכרה הזאת

שמחה רוטמן: למה לא להאריך?     

גיא מור: מה שמשרד הבריאות אמר, ואולי כדאי לתת להם לדבר, שיש ועדת הכרה עליונה שהיא בוחנת את הבקשות לעומק, היא בודקת את המצב, גם היחס למתמחים, גם של תנאי ההתמחות ושזה מתאים

שמחה רוטמן: קרן גלבוע, רשות האוכלוסין

קרן גלבוע: רציתי להסביר על הנושא של ההיתרים

קרן גלבוע:  בדרך כלל אנחנו נותנים היתרים לתקופות הרבה יותר ארוכות, לתקופה של לפחות שנה, ואנחנו יודעים לחדש את ההיתרים

קרן גלבוע:  נניח לדוגמה בענפים גדולים כמו ענף הבניין וכו', אנחנו מחדשים את ההיתרים בכל שנה, ולא לתקופות קצרות

קרן גלבוע:  גם יש את הבעיה של האגרות, כי אצלנו האגרות הן טיפה יותר יקרות, זה מכסות של חברות שמקבלות סדר גודל של 8,000 עובדים, אז גם האגרות זה קצת בעייתי, זה 1,000 שקל אגרת בקשה אצלנו

קרן גלבוע:  בקורונה הארכנו היתרים למי שהיה צריך

שמחה רוטמן: אתם ערוכים לזה? מה עם ההיתר להעסיק עובד זר? דברי איתי על בעל המסעדה

קרן גלבוע: עושים את זה מקוון, לא צריכים להגיע ללשכה, לא צריך להגיד כלום

קרן גלבוע:  את הרישיון מקבלים מקוון, את ההיתר מקבלים מקוון

קרן גלבוע:  הארכות כאלה שהן לא מסונכרנות איתנו יוצרות לנו גם בעיות עם האגרות, גם בעיות עם הגבייה, וזה ממש אירוע

שמחה רוטמן: אני לא אוהב את זה, אני אומר לך בכנות, אבל אם אתם אומרים - - -     

קרן גלבוע: לכן החרגנו חקלאות וציוד

שמחה רוטמן: האם החרגתם חקלאות וציוד, למרות שהתהליך הוא פשוט, מתוך הבנה שגם את התהליך הפשוט הזה אנחנו לא רוצים לטרלל עכשיו בן אדם לעשות? אני שוב אומר, אני שואל ספציפית, בעל מסעדה, שיש לו היתר לעובד זר, והוא עכשיו מגויס בצו 8, הוא צריך עכשיו לרדוף אחריכם להאריך את ההיתר?     

קרן גלבוע: הוא לא צריך לרדוף

קרן גלבוע:  זה נעשה באופן מקוון, ואנחנו גם לא מאריכים לתקופה קצרה

קרן גלבוע:  עובדים שמגיעים לענף המסעדות, בדרך כלל זה לחמש שנים

שמחה רוטמן: דווקא בגלל זה

שמחה רוטמן:  הארכה של עוד שלושה חודשים תהרוג אתכם?     

קרן גלבוע: ההארכות הקצרות האלה הן לא טובות, לא להם ולא לנו

שמחה רוטמן: הן פותרות דבר אחד

שמחה רוטמן:  הן פותרות שבן אדם שעכשיו נמצא במציאות מאוד מאוד קשה, יכולה להיות גם מציאות מאוד מאוד קשה עסקית, כל קבלת החלטה כרגע, כל פעולה ביורוקרטית כרגע, כל דקה פנויה מול מחשב, אין לו

שמחה רוטמן:  זו הנחת העבודה

קרן גלבוע: אנחנו גם יודעים לתקף את זה רטרואקטיבית אם צריך

קרן גלבוע:  זו לא בעיה

קרן גלבוע:  אנחנו יודעים לעשות את זה

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  מה עוד היה לנו?     

חגית איגרמן: לגבי מוצרי כוורת – אפשר למחוק

חגית איגרמן:  זה כמויות קטנות, ונטפל בהן באופן פרטני אם יהיה צורך

חגית איגרמן:       אני רוצה להפנות את תשומת ליבכם, עוד לא הגעתם לסעיף האחרון של הרישיון לפי חוק הסדרת פיקוח על כלבים, שזה כעקרון רישיון לכלב שמתחדש אחת לשנה

חגית איגרמן:  התנאי שלו שבוצע חיסון לכלבת, שגם צריך לעשות אחת לשנה

חגית איגרמן:  לפי הדיון שהיה קודם לעניין 2(א), אני מבינה שאפשר למחוק את זה, כי הרישיון באופן אוטומטי יפקע

חגית איגרמן:  אני אציין שאנחנו גם מנסים להאריך את התוקף של החיסונים, שאפשר יהיה לעשות את החיסון פעם בשנתיים ולא פעם בשנה

אלעזר שטרן: מבחינתכם מוחקים את הפרט של הרישיון לפי סעיף 3?     

חגית איגרמן: אנחנו רק חוששים שזה יעשה קצת בלגן מבחינת הציבור, שלא יהיה ברור שזה פוקע

חגית איגרמן:  כך יש להם איזה תוקף והם צריכים להגיע ולחדש, ואז הם חייבים כבר לחסן

חגית איגרמן:  לכאורה זה יפקע אוטומטית, השאלה מבחינת הוודאות לציבור

שמחה רוטמן: בלי חיסון זה פוקע אוטומטית?     

חגית איגרמן: כן

חגית איגרמן:  זה תנאי לרישיון

שמחה רוטמן: תנאי לרישיון זה משהו אחד

שמחה רוטמן:  אם זה פוקע אוטומטית זה משהו אחר

חגית איגרמן: אם עברה יותר משנה מאז החיסון האחרון ולא בוצע חידוש חיסון, אז הוא פוקע אוטומטית

שמחה רוטמן: לכמה זמן האישור ניתן?     

חגית איגרמן: לשנה

חגית איגרמן:  בדרך כלל זה הולך ביחד, זה העניין

שמחה רוטמן: כן הייתי משאיר את זה למען הבהירות

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

הדס אדלר: אני מהלשכה המשפטית של משרד הבריאות

הדס אדלר:  לגבי הנושא של המוסדות זה מוסדות שמקבלים אישור שמתמחים יוכלו לעבוד שם

הדס אדלר:  להבנתי זה נשאר ממה שהיה בתקופת הקורונה

הדס אדלר:  זה משהו שהמועצה המדעית אחראית עליו

הדס אדלר:  בזמנו, בתקופת הקורונה, ביקשו לאשר את זה

הדס אדלר:  אני יכולה לבדוק אם עדיין יש צורך בזה

הדס אדלר:  זה לגבי סעיף (50)

אלעזר שטרן: לא בטוח שמבחינתכם צריך?     

יצחק פינדרוס: את בודקת?     

הדס אדלר: אני אבדוק את זה

אלעזר שטרן: סעיף (51)

גיא מור: (51) היתר לעיסוק בקרינה לפי תקנות 3, 4 או 5 לתקנות הרוקחים (יסודות רדיואקטיביים ומוצריהם), והיתר למתן שירות לפי תקנה 8 ופרטים 5, 6 ו-7 בתוספת השנייה לאותן תקנות

גיא מור:      יש פה מספר הוראות, גם אישור לעסוק בחומר רדיואקטיבי, אישור לעסוק במכשירי קרינה, רנטגן ודברים כאלה, וגם אישור להקים או לייצר מכשיר קרינה ואישור להעביר חומר רדיואקטיבי

גיא מור:  הסיפור של העברת חומר רדיואקטיבי הוא נגזרת של התחייבויות בין-לאומיות

גיא מור:  יש אמנות בין-לאומיות שמסדירות את הסיפור הזה

אלעזר שטרן: (52)

גיא מור: אני אגיד הערה מקדימה לגבי (52) והפריטים שיבואו אחריו

גיא מור:  אנחנו מדברים פה על היתרים זמניים שמשרד הבריאות נותן לכל מיני עוסקים במקצועות בריאות

גיא מור:  אנשים שלא עומדים בדרישות, או בגלל צורך נקודתי נותנים למישהו אישור, למרות שאותו רופא למשל לא עומד בסטנדרטים או רוקח לא, ולכן בגלל שזה כבר חריג לכללים הם לא רוצים שזה יוארך מעבר לתקופה הקצובה ממילא

גיא מור:  זה אישור די מיוחד למקרים חריגים

יצחק פינדרוס: תן לי דוגמה לאישור כזה

גיא מור: (52) זה היתר לעסוק ברפואה

יצחק פינדרוס: תן לי דוגמה לאישור שאתה אומר שאתה נותן לו את האישור ואתה לא רוצה להאריך יותר מדי

גיא מור: אני מציע להעלות מישהו ממשרד הבריאות

יצחק פינדרוס: רופא מחו"ל?     

גיא מור: רופא מחו"ל למשל, שעדיין לא עבר בדיקות למשל בעברית ודברים כאלה

יצחק פינדרוס: הפוך

יצחק פינדרוס:  אתה כן רוצה עכשיו בתקופה הזאת להאריך את זה

יצחק פינדרוס:  הרי היתר זמני הוא הכנה להיתר קבוע

יצחק פינדרוס:  אתה לא רוצה שהוא יפוג

יצחק פינדרוס:  אמרת קודם שאתה נותן אותו מוגבל, לכן ביקשתי דוגמה

יצחק פינדרוס:  זה בדיוק מה ששאלתי

יצחק פינדרוס:  יש מצב שאתה אומר: ההוא לא כשיר, אבל כרגע יש לי מצב מסוים שאני מאשר לו

יצחק פינדרוס:  יש מצב שאומר: עוד לא גמרתי את התהליך הישראלי, אז אתה כן רוצה להאריך את זה עד שתוכל לעשות את ההארכה הישראלית

גיא מור: הדס ממשרד הבריאות בזום

יצחק פינדרוס: נתקלתי בזה עכשיו עם רופאים מתנדבים שהגיעו מכל העולם עם היתרים זמניים

יצחק פינדרוס:  פה זה בדיוק הפוך, פה יש לך אינטרס לתת אותו יותר מהר

הדס אדלר: הנושא של ההיתרים הזמניים או היתרים מוגבלים משתנה לפי החוקים

הדס אדלר:  זה היתרים שניתנים באופן זמני לאנשים שלא עומדים בתנאים שקבועים בחוקים

הדס אדלר:  לפעמים זה תנאים שקשורים למעמד אזרחי, מישהו שהוא לא אזרח או תושב, שהוא בא לישראל לתקופה מוגבלת לעשות עבודה מסוימת במוסד מסוים, לפעמים זה אנשים שלא סיימו את הלימודים שלהם, שנשארו להם כל מיני משימות

הדס אדלר:  הם מקבלים את ההיתר הזה לצרכים נדרשים, למרות שהם לא עומדים בתנאים

הדס אדלר:      אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שההיתרים האלה תמיד ניתנים באופן זמני

הדס אדלר:  בדרך כלל זה בהתאם לתנאים מסוימים, זאת אומרת, למעמד אזרחי שהוא עד תוקף מסוים, או בהגבלה לתפקיד מסוים, לפי מה שבית החולים שהזמין דורש

הדס אדלר:  זה דברים שמראש ניתנים באופן זמני

הדס אדלר:  מראש אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שאלה אנשים שלא עומדים בתנאים, אז הפיקוח שנדרש הוא - - -     

יצחק פינדרוס: אם זו הנקודה, זו דוגמה בדיוק הפוכה למה שאת אומרת

יצחק פינדרוס:  אני אסביר

יצחק פינדרוס:  אם הגיע בן אדם במעמד תושב עראי לצורך העניין, והוא קיבל היתר זמני לעסוק ברפואה

יצחק פינדרוס:  משרד הפנים כרגע, בגלל המצב, לא מקבל אותו, הרי הוא לא יצליח לשנות את המעמד שלו תוך כדי לחימה, זה בדיוק מצב שאתה כן רוצה להאריך את זה, כי אמרת, אמרת נכון, זה לא שהוא לא עמד בתנאים, הוא לא עמד בתנאים שנמצאים בחוק

יצחק פינדרוס:  אם הוא לא עמד במבחנים, אותו דבר

יצחק פינדרוס:  אם האוניברסיטה כרגע לא התחילה את שנת הלימודים האקדמית, הוא לא יכול לעשות את המבחן הזה

יצחק פינדרוס:  אז מה את דורשת ממנו? אני חושב שההיתר המוגבל הזה הוא קצת - - -     

אלעזר שטרן: השאלה אם פה ההארכה אוטומטית

אלעזר שטרן:  החוק הזה, מה שהוא עושה, שהוא אומר שכל אישור שפוקע - - -     

יצחק פינדרוס: נכון, כי אין לו למי לפנות

יצחק פינדרוס:  הרי זה בדיוק הרציונל, שאין לו למי לפנות כרגע

אלעזר שטרן: אם מראש האישור מוגבל, הוא אומר: אני אתן לך למשהו נקודתי

יצחק פינדרוס: אם שמעתי נכון, ותקני אותי, הוא מוגבל לצורך העניין לוויזת השהייה שלו בישראל

יצחק פינדרוס:  ולכן היא הוגבלה עד ה-1 בנובמבר

יצחק פינדרוס:  עכשיו לעשות תהליך של הארכת הוויזה כרגע הוא לא יכול בגלל המצב, אין אפשרות

יצחק פינדרוס:  אז אתה אומר לו: לא, תפסיק לעסוק בפועל

יצחק פינדרוס:  האינטרס של המערכת הרפואית שהוא כן יוכל להמשיך לעסוק ברפואה

יצחק פינדרוס:  בדיוק בגלל הבעיה הטכנית הזאת הוא לא עוסק בזה עכשיו

יצחק פינדרוס:  זה צריך להיות שונה מדברים אחרים שאני רואה פה

יצחק פינדרוס:  קצת חסר פה בהבנה למה ההגבלה פה היא יותר מאשר במוקמות אחרים

יצחק פינדרוס:  כמו שאמרת, הרבה פעמים היא באה מצרכים ביורוקרטיים ולא מנושאים מהותיים, כפי שאת הצגת

הדס אדלר: העניין הוא שאם לדוגמה הוא קיבל רישיון על בסיס מעמד מסוים, וזה נגמר בשלב הזה, אנחנו לא רוצים שתהיה הארכה אוטומטית

הדס אדלר:  זה לא שהבן אדם הזה לא יוכל לקבל הארכה של ההיתר או היתר חדש, או משהו כזה

הדס אדלר:  פשוט לא נראה לנו נכון שהדבר הזה יהיה אוטומטית כשזה מראש מוגבל בזמן ובתנאים

הדס אדלר:  אם לדוגמה בן אדם קיבל על בסיס זה שהיה לו מעמד א/5, והתוקף של הדבר הזה פג, אנחנו לא רוצים שזה יוארך אוטומטית, מבלי שאנחנו יכולים לדעת שהמעמד האזרחי שאפשרנו על בסיסו את ההיתר הזמני - - -     

יצחק פינדרוס: אני יצחק הרופא, שיש לי מעמד א/5, המעמד א/5 שלי פג ב-1 בינואר, ובגלל המציאות המסוימת כרגע אין לי דרך להאריך אותו

יצחק פינדרוס:  הרי הוא לא הולך לעזוב, ואף אחד גם לא הולך לגרש אותו

יצחק פינדרוס:  הוא נמצא כרגע כרופא בשערי צדק

יצחק פינדרוס:  אני כן רוצה שיהיה מצב שלא מודיעים לו ב-1 בינואר: אנחנו מחכים עשרה ימים לאישור משרד הבריאות שתמשיך לראות לקוחות

יצחק פינדרוס:  אם זה הנושא של ההיתר המוגבל וההיתר הזמני, אז הרציונל אומר שכן, בגלל המצב חירום, זה יוארך אוטומטית

הדס אדלר: זה גם זה, אבל אני גם רוצה להוסיף עוד כמה דברים שיכולים להיות רלוונטיים

הדס אדלר:  לפעמים זה גם עניין של שיקולים מקצועיים

הדס אדלר:  זאת אומרת, אנשים שמקבלים היתרים זמניים לתקופה מסוימת ואנחנו רוצים לדעת מה הרמה שלהם, אנחנו רוצים לבקש חוות-דעת ממעסיק

הדס אדלר:  לפעמים זה הגבלה לפי תפקיד, ואז אם התפקיד - - -     

יצחק פינדרוס: והסעיף הזה מספיק לכם לעשות למי שיצטרך אוטומטית – אוטומטית?     

הדס אדלר: סליחה, לא הבנתי את השאלה

יצחק פינדרוס: הסעיף כפי שהוא מנוסח כרגע, היתר זמני לפי סעיף 19 לפקודת הרופאים והיתר מוגבל לפי סעיף 19א לפקודה האמורה, האם זה מספיק לכם להאריך אוטומטית למי שכן יהיה נכון להאריך אוטומטית?     

אלעזר שטרן: הפוך

אלעזר שטרן:  החוק עצמו מאריך אוטומטית את כל האישורים

אלעזר שטרן:  מה שמנוי פה בתוספת זה אישורים שלא יוארכו אוטומטית

אלעזר שטרן:  מה שכתוב פה זה אומר שזה לא יוארך אוטומטית, זאת המשמעות

יצחק פינדרוס: איך תתמודדו עם הדבר הזה, כמו שאמרתי, עם כל הרופאים שהם ב-א/5, עם כל האחיות שהן ב-א/5?     

אלעזר שטרן: מצד שני, היא באה ואומרת, זה לא רק עניין - - -     

יצחק פינדרוס: שאלתי על א/5 למשל, איך תתמודדו? אני בכוונה שואל על א/5

יצחק פינדרוס:  בכוכבית, ברמה יותר נמוכה, אלה שצריכים לעשות השלמות, מבחנים, והם לא יכולים כרגע כי השנה האקדמית לא נפתחת

אלעזר שטרן: היא אומרת שיש מצבים שהם רוצים לעקוב אחרי בן אדם כדי לראות

יצחק פינדרוס: שאלתי איך יתמודדו עם המצבים האלה

יצחק פינדרוס:  ברור לי שיש מצבים שכדאי לעצור

יצחק פינדרוס:  אבל איך תתמודדו עם מצבים שכן צריכים הארכה אוטומטית?     

הדס אדלר: מהבירור שעשינו בדיונים האלה, זה מספר מראש שהוא מספר נמוך, זה משהו שהוא מאוד חריג

הדס אדלר:  מן הסתם רוב האנשים שעובדים במערכת אלה אנשים שיש להם רישיונות

הדס אדלר:  מהבירור שערכנו זה משהו שנוכל להתמודד איתו

הדס אדלר:  אם למישהו נגמר ההיתר, והוא רוצה להאריך – אגב, אנחנו עושים את זה לרופאים עכשיו שבאים מחו"ל, אנחנו נותנים להם היתרים חדשים – זה מספרים שגורמי המקצוע אצלנו ערוכים להתמודד איתם

הדס אדלר:  אני לא יודעת להגיד בדיוק מספרים, אבל מהבירור שעשינו אצלנו זה משהו שאנחנו נוכל לטפל בו, ולהעביר את זה בצורה מהירה

יצחק פינדרוס: יש פה נציג משרד המשפטים? העמדה של משרד המשפטים בניגוד לעמדת משרד הבריאות

יצחק פינדרוס:  אם אנחנו כבר מדברים, היא לא דומה לעמדה המשפטית של משרד הבריאות, ואני מציע לטפל בזה בכל מקרה, כי ל'אל"פים', יש מעמד של תושבים לפי החוק

יצחק פינדרוס:  אני מציע שזה ייבדק

יצחק פינדרוס:  נמשיך הלאה

יצחק פינדרוס:      משרד המשפטים, בין השאר עלה נושא של רופאים שנמצאים פה באשרת שהייה של סטודנטים, באשרות שהייה זמניות

יצחק פינדרוס:  אני יודע שעמדת משרד המשפטים, שהמעמד שלהם כשל תושבי קבע

יצחק פינדרוס:  אני מציע לבדוק מול משרד הבריאות, האם גם בנושא של הרופאים, העמדה הזאת של משרד המשפטים נמצאת? זאת גם העמדה של המשנה ליועצת המשפטית לממשלה, היא עלתה בכמה כמה וריאציות

יצחק פינדרוס:  אני מציע שהדבר הזה יובהר למשרד הבריאות בנוגע לרופאים

יובל רויטמן: עוד פעם, רופא שנמצא בישראל באשרת שהייה זמנית א'5, אתה מתכוון? לצורך מה רואים בו כתושב קבוע?     

יצחק פינדרוס: באופן אמיתי, מי שיש לו א/5 הוא תושב קבוע

יובל רויטמן: באיזה חוק?     

יצחק פינדרוס: בחוק האוכלוסין, בחוקי מס הכנסה

יובל רויטמן: במשמעויות כלשהן לתושבי א/5 יש זכויות דומות יחסית לאזרחים ישראלים, גם בתקופות הכשרה כאלה ואחרות, אבל מה השאלה?     

יצחק פינדרוס: גם לזה צריך להיות

יצחק פינדרוס:  למה לזה לא?     

יובל רויטמן: סליחה, פשוט נכנסתי באמצע

יובל רויטמן:  מה זה אומר שלזה לא?     

יצחק פינדרוס: למה אין לו אישור לעסוק ברפואה? אני רוצה שלא יצטרכו בכלל להגיע לתקנות

יובל רויטמן: נבדוק את זה

יצחק פינדרוס: תעשו בדיקה אם צריכים להגיע בכלל לתקנות האלה

יובל רויטמן: זה משרד הבריאות

יעל קריב טייטלבאום: למה שלא נעלה את משרד הבריאות?     

יצחק פינדרוס: אני יודע שיש שוני, ועברנו את זה

יצחק פינדרוס:  יש שוני בין העמדה של הלשכה המשפטית במשרד המשפטים ללשכה במשרד הבריאות

יצחק פינדרוס:  היה לי נושא אחר של מבחנים ללימודי סיעוד, ומשרד המשפטים טיפל בזה מול משרד הבריאות

יצחק פינדרוס:  אני מציע שגם זה ייבדק

יצחק פינדרוס:  תודה

יצחק פינדרוס:  הלאה

גיא מור: פרטי האסדרה שנראה עכשיו הם כולם מאותו טיפוס

גיא מור:  (53) היתר זמני לפי סעיף 21 לפקודת רופאי השיניים

גיא מור:  עוד פעם, זה היתר לעסוק ברפואת שיניים למי שעומד בכל התנאים הרגילים

יצחק פינדרוס: למה אתם מחריגים אותו?     

גיא מור: הרציונל הוא אותו רציונל

גיא מור:  מי שלא עומד בכללים

גיא מור:  בכולם זה אותו דבר, אותו רופא, רוקח, רופא שיניים, פודיאטור, לא עומד בכללים, מאפשרים לו לעסוק במקצוע, למרות שהוא לא עומד בכללים, אבל לתקופה קצובה

גיא מור:      הפרט הבא, (54), זה רישיון זמני לפי תקנה 5 לתקנות רופאי שיניים

גיא מור:  יש כאן היתר זמני לעסוק ברפואת שיניים, ויש גם רישיון זמני לעסוק ברפואת שיניים

גיא מור:  הן מסגרות דומות, אבל מעט שונות

גיא מור:  זה פרט (54)

גיא מור:      פריט (55) זה רישיון זמני לפי תקנה 5(ב) לתקנות רופאי שיניים

גיא מור:  הוא עוסק בהיתר הזמני לעסוק בטכנאות שיניים למי שלא עומד בסטנדרטים הרגילים

גיא מור:      פריט (56), היתר מיוחד לפי סעיף 9 לחוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות

גיא מור:  החוק הזה מסדיר שורה של מקצועות בריאות, והסעיף הזה מאפשר לתת היתר זמני למי שלא עומד בתנאים הרגילים

גיא מור:  מקצועות הבריאות שמדובר עליהם כאן זה ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, טיפול בהפרעות בתקשורת, דיאטנות, קרימינולוגיה קלינית, פודיאטוריה, פודיאטוריה ניתוחית, כירופרקטיקה, דימות רפואי ועמית רופא

גיא מור:      פריט (57), היתר זמני לפי תקנה 12 לתקנות בריאות העם (צוות סיעודי במרפאות)

גיא מור:  יש היתר זמני לעסוק בתפקידי סיעוד, מה שאנחנו מכירים בשפת הרחוב כאחים ואחיות

גיא מור:      פריט (58) היתר זמני לפי תקנה 15 ו-16 לתקנות בריאות העם עוסקים בסיעוד בבתי חולים

גיא מור:  אם הפריט הקודם דיבר על סיעוד במרפאות, כאן מדובר על סיעוד בבתי חולים

גיא מור:      פריט (59) רישיון זמני לפי סעיף 5(4) לפקודת המיילדות, ותעודת היתר ארעית לפי סעיף 5א לפקודה

גיא מור:  פה מדובר בעיסוק כמיילדת

גיא מור:       פריט (60) רישיון זמני לעוזר רוקח לפי סעיף 6 לפקודת הרוקחים

גיא מור:  זו אסדרת העיסוק של עוזרי רוקחים, שלא בכללים

גיא מור:      פריט (61), רישיון זמני לפי תקנה 3 לתקנות הרוקחים

גיא מור:  זה היתר זמני לעסוק ברוקחות למי שלא עומד בכללים

גיא מור:      ופריט (62) זה היתר זמני לתושב חוץ לפי סעיף 17 לחוק השימוש בהיפנוזה

גיא מור:  מותר לעסוק בהיפנוזה רק אם אדם הוא תושב ישראל

גיא מור:  ויש סעיף שמדבר על תושבי חוץ שיכולים לעסוק בהיפנוזה

גיא מור:      הרציונל של 11 הפריטים האלה הוא רציונל משותף

גיא מור:  נעשה עכשיו את הבירור עם משרד המשפטים ועם משרד הבריאות

גיא מור:      פריט (63) הסמכה לפי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות

גיא מור:  הרשות הלאומית להסמכת מעבדות היא הגוף המדינתי שקובע איזה מעבדה מוסמכת לעסוק כמעבדה

גיא מור:  העובדה שיש לי בבית מיקרוסקופ, זה לא אומר שאני מעבדה פיזיקלית

גיא מור:  זה שיש לי צלחת פטרי, זה לא אומר שיש לי בבית מעבדה ביולוגית

גיא מור:  יש לזה כללים

גיא מור:  מי שמכיר במעבדה כמעבדה, נותן לה את הסטטוס הזה, זה הרשות הלאומית להסמכת מעבדות

גיא מור:  את זה היא עושה כי היא חברה בארגון שנקרא איי-לק, של כל גופי הסמכת המעבדות בעולם

גיא מור:  פרוטוקולי העבודה שלה נגזרים מהאמנות של איי-לק

גיא מור:  תדירות הבדיקה של הרשות הלאומית את המעבדות חייבת לעמוד בכללים של איי-לק, אחרת היא תאבד את ההכרה שלה, ואז כל המעבדות בישראל לא יהיו מוכרות בעולם

גיא מור:  למשל, אם אנחנו רוצים לייצא, אנחנו צריכים שהמעבדות שלנו יהיו מוכרות על ידי מעבדות בצרפת או בארצות-הברית, ולכן פה אנחנו נצמדים לסטנדרטים בין-לאומיים

גיא מור:      פריט (64) זה אישור רגולטורי לפי תקנות בריאות העם (איכותם התברואית של מי שתייה ומיתקני מי שתייה)

גיא מור:  ההסדר כאן לא מדבר על המקרה הרגיל של איכותם של מי השתייה, אלא זה אישורים והיתרים מיוחדים לספקי מי שתייה במקרים חריגים

גיא מור:  למשל כאשר המים לא עומדים באיכות הנדרשת, אפשר להתיר, להזרים את המים ולספק אותם, למרות שהם לא עומדים באיכות הנדרשת

גיא מור:  זה מקרה קיצון שלמרות שהמים לא עומדים בסטנדרטים אני מאפשר לספק אותם, אבל אני רוצה להגביל את זה לפרק זמן מסוים, נגיד שבוע אני מוכן לספק את המים האלה לתושבים

גיא מור:  אני לא רוצה שהדבר הזה יתארך עכשיו לשלושה חודשים, זה ממש חותר תחת כל היגיון בתוך ההיתר

גיא מור:  גם את זה אנחנו מבקשים כאישור שלא מתחדש להחריג

גיא מור:      פריט (65) זה רישיון לפי סעיף 3 לחוק הסדרת הפיקוח על כלבים

גיא מור:  חגית גרמן ממשרד החקלאות הציגה את זה קודם

גיא מור:  הרישיון הזה קשור לתוקף של החיסון כנגד כלבת, ומאחר שהם קשורים אחד לשני הם מבקשים להחריג גם את זה

גיא מור:      פריט (66) אלו רישיונות שתוקפם נקבע לפי תקנות כלי הירייה (תוקפם של רשיונות)

גיא מור:  אלה רישיונות להחזיק נזק

גיא מור:  אני אומר שהפריט הזה אנחנו מחריגים אותו, מאחר שהמשרד לביטחון לאומי מקדם החרגה פרטנית, שתובא לכנסת ממש בימים הקרובים, לדעתי היא אולי הונחה אתמול

גיא מור:  מאחר שכבר יש החרגה פרטנית, אנחנו לא רוצים שההסדר הכללי יעמוד איתו בסתירה

אלעזר שטרן: אני רק אציין, אחרי שסיימנו לקרוא, שפרט (48) שקראנו קודם, הוא נמצא פה בטעות

אלעזר שטרן:  הוא לא נמצא בנוסח הכחול

אלעזר שטרן:  הנוסח שהופץ פה על ידי הוא נוסח טיפה ישן יותר

אלעזר שטרן:  הוא נמחק מראש על ידי הממשלה

אלעזר שטרן:      אנחנו כרגע בסעיף 3 להצעת החוק, לגבי הנושא של תיקון התוספת

אלעזר שטרן:  אנחנו בפרק ב' לחוק, על הארכת התוקף של אישורים רגולטוריים

אלעזר שטרן:  סעיף 3 הוא על תיקון התוספת שעכשיו קראנו, בין היתר, גם היא וגם התוספת הראשונה

יעל קריב טייטלבאום: הנוסח הוא מאוד דומה למה שהיה בתקופת הקורונה

יעל קריב טייטלבאום:  אני רק אגיד לגבי התוספת הקודמת, המשרד לביטחון פנים מבקש להתייחס אם אפשר

יצחק פינדרוס: אמרתם שהם הולכים להביא את זה בנפרד

יעל קריב טייטלבאום: היא רצתה להשלים את הנקודה הזאת

בר כהן לוי: תודה רבה, יושב-ראש הוועדה, אני רק רוצה לחדד בקשר למה שסמנכ"ל רשות האסדרה אמר

בר כהן לוי:  אנחנו גם מגבשים הסדר עצמאי לעניין הארכת תוקף רישיונות של כלי ירייה לחצי שנה, וגם ביקשנו להיות מוחרגים לעניין רישיונות של ייבוא ומסחר, כיוון שהאגף, דווקא בתקופה הזאת רוצה שיהיה לו פיקוח יותר הדוק על כל הנושא של כניסה של כלי נשק לארץ

בר כהן לוי:  את הנושא הזה אין בכוונתנו להאריך, ואנחנו רוצים להמשיך לתת רישיונות לנושא הזה

יצחק פינדרוס: מתי אתם מביאים את הנושא של הארכת רישיון לנשיאת כלי נשק?     

בר כהן לוי: התקנות הופצו להערות הציבור עד יום חמישי בשעה 08:00 בבוקר, במקביל נשלחה פנייה של - - - שלנו לשר הביטחון, לבקשה לקיים איתו חובת היוועצות

בר כהן לוי:  מיד לאחר שנשלים את התהליכים האלה השר לביטחון לאומי יחתום וזה יפורסם ברשומות וייכנס לתוקף

יצחק פינדרוס: תודה רבה

אלעזר שטרן: הנציגה של משרד העבודה רצתה לדבר שוב על מה שהערת לעניין פרט (42)

דליה שילי-יריחובר: היתר לפי עבודת נשים

דליה שילי-יריחובר:  אני רוצה להבהיר לפרוטוקול, שלאחר שיחה, היתרים לפי סעיף 9 לא נחשבים אישור רגולטורי לפי ההגדרה בחוק הזה, ולכן אנחנו מסכימים

שמחה רוטמן: אפשר להוריד את זה מהתוספת

דליה שילי-יריחובר: אם זאת ההנחה, אז אפשר להוריד את זה, ולהשאיר כמובן את 9א בתוספת

שמחה רוטמן: אני מסכים

שמחה רוטמן:  9א לפיטורים לא הגיוני, 9 להיתר זמני

דליה שילי-יריחובר: ולעניין השאלה שלך לעניין היתרים מיוחדים לפי חוק שעות עבודה ומנוחה, שוב אנחנו מדברים פה על היתרים מיוחדים בשעות נוספות למשל, אז כן נבדק אם יש דרכים אחרות לעבוד - - -     

שמחה רוטמן: שוב

שמחה רוטמן:  השאלה אם עכשיו מי שמחזיק בהיתר כזה צריך לרוץ אליכם

דליה שילי-יריחובר: זה לא אדם פרטי שמחזיק בהיתר כזה, זו חברה שמחזיקה בהיתר כזה

שמחה רוטמן: חברה שבעל השליטה שלה הוא במילואים, וכשהוא מגיע אליכם למשרדים, האיש נותן את החותמת הוא במילואים

דליה שילי-יריחובר: אני מוכנה לבדוק את זה עוד פעם

אריאל רכניץ: רק לגבי רישיון משיט, מה שדיברו פה קודם, בדקנו את הנתונים, לפי מה שאני מבין יש אישור רפואי שהתוקף שלו הוא לשנתיים

אריאל רכניץ:  במקביל יש חידוש רישיון כל חמש שנים, שכל מה שצריך לעשות בשבילו זה רק אגרה

אריאל רכניץ:  יש 110,000 אנשים כאלה בישראל, זאת אומרת, באזור ה-50,000 יצטרכו לעשות את הבדיקה הרפואית הזאת השנה, בינואר

שמחה רוטמן: אם אני מקבל רישיון לחמש שנים, והתוקף של הבדיקה הרפואית הוא לשנתיים, אז בשנייה שתוקף הבדיקה הרפואית שלי נגמר, גם אם הרישיון שלי בתוקף, הוא לא בתוקף

שמחה רוטמן:  זה באמת 2(א)

יעל קריב טייטלבאום: תנאי שמפקיע

יעל קריב טייטלבאום:  צריך להסתכל ספציפית

שמחה רוטמן: תעלו אותם שוב

אריאל רכניץ: אפשר אולי להחריג רק את האישור הרפואי, ולהשאיר - - -     

שמחה רוטמן: אגב, הייתי אומר גם לאישור הרפואי, אם האישור הרפואי תוקפו שנתיים, הוא ישרוד עוד שלושה חודשים

יעל קריב טייטלבאום: דרך התוספת הראשונה אפשר

יעל קריב טייטלבאום:  אם מדובר על מסמך שמוגש לצורך זה

שמחה רוטמן: אנחנו עדיין מחכים למשרד הבריאות שיסמנו לנו שהם קיימים

שמחה רוטמן:  סיימנו את התוספת

אלעזר שטרן: בזמן שהיה היושב-ראש המחליף, קראנו את סעיף 3

אלעזר שטרן:  בגדול הוא תיקון התוספת

אלעזר שטרן:      הדס, השאלה היא אותה שאלה של קודם, מה שהיושב-ראש שאל

שמחה רוטמן: למה הרישיונות הזמניים לפי אסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, למה לא להאריך אותם בשלושה חודשים?     

הדס אדלר: שוב, הכול זה אותן סיבות

הדס אדלר:  בחוק אסדרת העיסוק מדובר לפעמים על תפקידים מיוחדים, שבשבילם צריך את ההיתר הזמני, או עניין של מעמד אזרחי

הדס אדלר:  זה משהו שמראש ניתן לכמה חודשים, ואנחנו צריכים כל הזמן לבדוק שהתנאים עומדים

שמחה רוטמן: מה שאמרת עכשיו נכון לכמעט כל אישור רגולטורי שהחוק חל עליו

שמחה רוטמן:  מה מיוחד בכם?     

הדס אדלר: זה לא בנו

הדס אדלר:  זה בסוג של ההיתרים

שמחה רוטמן: מה מיוחד בסוג הזה של ההיתרים?     

הדס אדלר: מראש הוא בהתאם לתנאים מסוימים

שמחה רוטמן: עוד לא ראיתי אישור רגולטורי שמראש הוא לא בהתאם לתנאים מסוימים, לא יצא לי

שמחה רוטמן:  אם הוא לא בהתאם לתנאים מסוימים, הוא לא אישור רגולטורי, זה פחות או יותר חלק מהגדרת המושג של אישור רגולטורי

שמחה רוטמן:  עכשיו נשאלת השאלה, מדוע עולה חדש, שהוא בעל מקצוע מסוים והגיע ארצה, קיבל מכם רישיון זמני עד שתעשו לו את הבחינות לפי (א), או לפי (ב), או לפי (ג), או שהוא קיבל אישור עבודה זמני, ועכשיו עד תאריך ה-6 בינואר 2024 זה לא מסוכן לציבור שהשיננית תכניס את היד לתוך הפה של הפציינט, ב-7 בינואר זה יהפוך להיות כל כך מוסכן, ואי-אפשר להאריך את זה בשלושה חודשים? אישורים זמניים שמראש הם לפחות מחודש, מוחרגים לכם בכל מקרה, אתם לא צריכים אותם

שמחה רוטמן:  אם יש לכם עליו תלונה ספציפית, אתם יכולים לטפל בו ספציפית

שמחה רוטמן:  למה לא לתת את השלושה חודשים האלה כדי שהאנשים האלה, שיכול להיות שחלק מהמסמכים שהם צריכים עכשיו הם צריכים שמישהו יביא אותם מחו"ל וכל מיני דברים, למה לא לתת להם את הארכה הזאת?     

הדס אדלר: מקרים כאלה זה מקרים שיהיה לנו יותר קל להאריך, אבל רוב המקרים הם לא מקרים כאלה

שמחה רוטמן: תני לי מקרה

הדס אדלר: קודם כול, בסיעוד לדעתי יש הרבה מהרישיונות הזמניים שניתנים לאנשים שבאים מהרשות לדוגמה

הדס אדלר:  פה מן הסתם, בטח בתקופות כאלה, הרצון לא להאריך את זה אוטומטית

שמחה רוטמן: צר לי לומר לך, מי שמגיע מהרשות, הוא כבר מכוסה על ידי התקנות של רשות האוכלוסין, שהיתרי השהייה כבר בוטלו לו, או שהוקצו בהם תנאים, ממילא האישור שלך מותנה בזה שהוא יכול להיות פה, אחרת הוא לא רלוונטי לך

שמחה רוטמן:  מקרה נוסף?     

הדס אדלר: אנשים שבאים לפה לתפקידים מסוימים

הדס אדלר:  נגיד שבית החולים מצהיר שהוא צריך אותך לחודשיים להשתלמות או בשביל לבצע תפקיד מסוים, ובהתאם לזה ניתן ההיתר

הדס אדלר:  ואז שוב, אנחנו מאריכים את זה אוטומטית

שמחה רוטמן: נעשה משהו גורף

שמחה רוטמן:  אני מוכן, כדי לכסות את כל המקרים שאנחנו לא מכירים, שיהיה כתוב לכל הפריטים שלכם, שניתן למי שאיננו אזרח ישראל או תושב ישראל או עולה מכוח חוק השבות, מחזיק אשרת עולה, מחזיק אשרה א/1

שמחה רוטמן:  לגביהם ההארכה תהיה אוטומטית, ולגבי השאר תעשו בדיקות פרטניות

הדס אדלר: אני אבדוק את זה

שמחה רוטמן: משרד העבודה

שמחה רוטמן:  מאיר דוד

מאיר דוד: צוהריים טובים לכולם, אדוני היושב-ראש, א', אני מייצג גם את ההיתרים בשעות עבודה ומנוחה ששר הכלכלה מונה עליהם, שעות המנוחה השבועית, וגם את ההיתרים ששר העבודה נותן בשעות נוספות

מאיר דוד:  קודם כול, הייחוד של ההיתרים שלנו, שכאשר הם ניתנים למעסיקים, בהכרח יש בהם סוג של פגיעה בזכויות של עובדים, כי הם מאפשרים להעסיק בשעות נוספות מעבר למותר בחוק, והם מאפשרים גם להעסיק עובד ביום המנוחה השבועי שלו, גם בניגוד לרצונו

מאיר דוד:  יש כאן פגיעה בזכויות של העובדים

מאיר דוד:      כאשר המעסיק פונה לבקש את ההיתר, הוא מציג את הצורך הספציפי שלו באותה נקודת זמן, מספר העובדים שיש לו, היקף הפעילות, וזה משתנה מפעם לפעם

מאיר דוד:       בעת הארכה, כשמעסיק רוצה להאריך, יש הרבה מקרים שהוא גם מבקש להאריך את ההיתר מעבר למה שניתן, זאת אומרת, להוסיף עובדים, נוספות לו משימות, לכן לתת היתר גורף יכול במקרים מסוימים בכלל לפגוע במעסיק

שמחה רוטמן: הוא לא יפגע במעסיק, כי המעסיק יפנה אליכם שוב והוא יבקש רישיון חדש

שמחה רוטמן:  זה כאשר זה נעשה בפנייה שלו

שמחה רוטמן:      השאלה שלי, וזה המבחן שאני מנסה להפעיל

שמחה רוטמן:  אני מעסיק, לאור המצב הסיכוי הסביר הוא שהצרכים שלי לא ישתפרו כתוצאה מהמצב, אם כבר הורעו, אבל אני בטח לא רוצה שהיכולת שלי לעבוד את המשמרות שאני צריך לעבוד עכשיו בתקופת המלחמה, והייתי צריך גם קודם, עכשיו אני לא אוכל לעשות, כי אין לי עכשיו זמן ללכת לרגולטור, כי העורך דין שלי שמטפל בזה נמצא עכשיו בצו 8

מאיר דוד: אדוני היושב-ראש, כשאנחנו נותנים היתרים, אנחנו נותנים אותם עד לתום תקופת מצב החירום, לצורך העניין

מאיר דוד:  כל מעסיק שפנה קיבל היתר עד סוף מצב תקופת החירום, ואז זה נותן לו מענה

מאיר דוד:  הוא לא צריך לפנות באמצע

מאיר דוד:  אם העורך דין שלו במילואים הוא לא צריך לפנות

שמחה רוטמן: נתתם הסדר כולל

שמחה רוטמן:  מי שביקש היתר במצב החירום קיבל מכם היתר למצב החירום, מצוין

שמחה רוטמן:  אני שואל, מה קורה עם בן אדם שביקש מכם היתר ב-1 באוקטובר, והוא ביקש את ההיתר לחודשיים, ועכשיו ב-7 באוקטובר הוא גויס למילואים, והמפעל שלו ממשיך לעבוד, והעורך דין שלו גם במילואים, והוא לא רוצה להתעסק עם הארכה? אתה אומר לו: מאחר שההיתר שלך פג תוקף ב-1 בינואר, ביקשת מה-1 באוקטובר עד ה-1 בינואר, נתתי לך, עכשיו אם לא תפנה אליי שוב, אתה לא תוארך

מאיר דוד: אם הוא לא יפנה, מאוד יכול להיות שנייצר אצלנו מענה גם ככה

מאיר דוד:  אם ההיתר ייתן לו מענה - - -     

שמחה רוטמן: איך ההיתר ייתן לו מענה? הוא פג תוקף ב-1 בינואר

מאיר דוד: הצרכים שלו ישתנו עד ה-1 בינואר

שמחה רוטמן: או שכן או שלא, תן לו להחליט

שמחה רוטמן:  השאלה היא, האם הוא פונה אליך לבקש משהו חדש כי הצרכים השתנו, או שהוא אומר: שווה לי להישאר עם המצב הנוכחי כי אין לי זמן, אין לי עורך דין שיטפל בזה, ואין לי את היכולת, ושעות קבלת האוכלוסין השתנו, ואני לא רוצה לצאת מהבית שלי כשיש לי מרחב מוגן, ואלף סיבות? בשביל זה אנחנו עושים את ההארכה הזאת

מאיר דוד: הדרך להאריך את ההיתר אצלנו היא כל כך פשוטה, שהוא לא צריך לצאת, אפילו לא מהממ"ד

מאיר דוד:  הכול הוא עושה במייל עם בקשה, ואנחנו נותנים לו היתר במקום

מאיר דוד:  זו באמת לא רגולציה שיכולה להכביד עליו

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  אם זו רגולציה לא מכבידה - - -     

מאיר דוד: יש פה פגיעה בזכויות עובדים, ואנחנו רוצים לראות שהוא משתמש בה במידה הנכונה

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  איך אתם עושים את הבדיקה הזאת אם יש פגיעה בזכויות עובדים או אין פגיעה בזכויות עובדים בממ"ד? כשהבן אדם שולח לכם מייל מהממ"ד, איך אתם עושים את הבדיקה של הפגיעה בזכויות עובדים?     

מאיר דוד: הוא מגיש בבקשה את הניצול של ההיתר, כמה הוא השתמש בו, וכמה עובדים השתמשו בהיתר הזה

שמחה רוטמן: כמה זמן לוקח לו להכין את הטפסים שנדרשים בשביל להגיש את הבקשה במייל מהממ"ד? כמה עובדים הוא צריך להעסיק בזה? נניח הבן אדם אצלו בעסק, שאחראי על הנושא הזה, נמצא בצו 8

שמחה רוטמן:  נניח שבן הזוג של אותה עובדת נמצא בצו 8, והיא עם הילדים ושומרת עליהם

שמחה רוטמן:  יש אלף סיבות

מאיר דוד: מה עם המחיר של עובדים שנפגעים מזה?     

שמחה רוטמן: אלמלא היה אינטרס מוגן ברגולציה, אני רוצה לקוות שלא הייתה רגולציה

שמחה רוטמן:  כל ערך מוגן ברגולציה הוא ערך חשוב

שמחה רוטמן:  ועכשיו נשאלת השאלה, מה איזון הסיכונים? ומדוע איזון הסיכונים שלכם צריך להיות שונה מאיזון הסיכונים של מי שמוביל חומרים מסוכנים לצורך העניין? מי שמוביל חומר מסוכן, אני מוכן להניח שגם מי שייפגע משאיפת חומר מסוכן חלילה וחס, במקרה שהרגולציה לא תעבוד, יש ביניהם גם אנשים שעונים להגדרת עובד

שמחה רוטמן:  אני מוכן להניח את זה, ככה גורף

שמחה רוטמן:  זו פגיעה גם בעובדים וגם באנשים שמובטלים, זה לא משנה, יש אינטרס מוגן מכל רגולציה, שבשבילה רגולציה קיימת

שמחה רוטמן:  ויש אמירה שבנסיבות הנוכחיות של המשק אנחנו מעבירים את האיזון במקום אחר, ומי שעד ה-7 באוקטובר סמכתי עליו מספיק שהוא שומר על האינטרס המוגן בדרך א' או ב', עכשיו אני אסמוך עליו עוד שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהעובדים שנפגעים יגישו תלונה, או שתעשו ביקורת יזומה, ותבטלו לו

שמחה רוטמן:  אני לא שולל לכם את היכולת לבטל לו

שמחה רוטמן:  אם העובדים יגישו תלונה, תבטלו לו מיד

שמחה רוטמן:  למה לא? הכול בסדר

שמחה רוטמן:  השאלה היא עכשיו ה-opt in או opt out

שמחה רוטמן:  אני לא משתכנע, אני חייב לומר לך

שמחה רוטמן:  האם יש לך הערכה כמה שעות אדם נדרשות בשביל להכין את הבקשה שאתה שולח רק את המייל מהממ"ד?     

מאיר דוד: זו עבודה של עובד אחד, זה יכול לקחת חצי שעת עבודה או שעת עבודה

שמחה רוטמן: איך באמצעות אותה עבודה אתה שומר על זכויות עובדים?     

מאיר דוד: אני מדבר על המעסיק שפונה

שמחה רוטמן: כאשר המעסיק פונה אליך ושולח לך קובץ במייל

שמחה רוטמן:  איך אתה באמצעות אותו קובץ במייל מזהה שאין פגיעה בזכויות עובדים? ספר לי מה תהליך העבודה

מאיר דוד: הוא צריך לדווח על מספר הפעמים שהעובד הזה עבד, ומספר השבתות, שהוא עמד בתנאי ההיתר

שמחה רוטמן: הוא צריך לבדוק כדי להגיד לך שהוא עמד בתנאי ההיתר

מאיר דוד: כן

מאיר דוד:  הוא צריך להגיד לי שהוא השתמש בהיתר בהתאם לתנאים

שמחה רוטמן: הוא צריך בשביל זה לשבת על פנקס שעות העבודה של אותו עובד?     

מאיר דוד: נכון

שמחה רוטמן: ואם יש לו 50 עובדים?     

מאיר דוד: יש דוח מובנה במערכת, בתוכנת שכר, והוא מוציא דוח אחד בשנייה לכל העובדים, כמה עובדים עבדו ביום המנוחה השבועי

מאיר דוד:  הדברים האלה מובנים

שמחה רוטמן: החשב שכר שלו עובד עכשיו בשעות רגילות?     

מאיר דוד: גם נתנו היתרים כלליים

שמחה רוטמן: ההיתרים הכלליים שנתתם מצוינים

שמחה רוטמן:  בקיצור, צר לי, לא השתכנעתי

שמחה רוטמן:  אם תזהו שיש בעיה, תבטלו

שמחה רוטמן:  אבל כל עוד לא, תניחו את חזקת התקינות, לא המינהלית, אלא של הבן אדם

שמחה רוטמן:  חוץ מזה, אם הוא מפר את זכויות העובדים, יש לכם כלי אכיפה וקנסות ואלף דברים אחרים

שמחה רוטמן:  למה אני צריך להטריד בעל עסק להתעסק עכשיו ברגולציה כדי להאריך את האישור בזמן לחימה, כשרוב הסיכויים שמצבו רק הורע?     

מאיר דוד: אם המצב ישתנה? בעוד שבועיים ייגמר מצב החירום?     

שמחה רוטמן: כשייגמר מצב החירום יבטלו את החוק

שמחה רוטמן:  כל האירוע פה הוא שינוי באיזון הסיכונים

שמחה רוטמן:  ואני לא מצליח להבין למה אתם שונים מרגולטורים אחרים

שמחה רוטמן:  זה לא עומד בשום רציונל שדיברנו עליו

שמחה רוטמן:  דיברנו על רציונלים

שמחה רוטמן:  זה לא עומד ברציונל

שמחה רוטמן:  אני ארצה להוריד אותו

דליה שילי-יריחובר: בכל מקרה, אני רוצה שכן יהיה ברור שההיתרים הכלליים כן מוחרגים, כי הם במעמד של תקנת משנה

שמחה רוטמן: מה זה ההיתרים הכלליים?     

דליה שילי-יריחובר: ההיתרים הכללים באופן כללי של משרד העבודה והרווחה

שמחה רוטמן: אין בעיה, זה מקובל

שמחה רוטמן:  היתרים כלליים, אני סומך עליכם שתאריכו אותם גם בלעדיי

גיא מור: אדוני היושב-ראש, הנציגה של משרד התחבורה לגבי רישיון משיט בזום

בילי בירון: שוב שלום, אני רוצה להסביר משהו בעניין תוקפו של האישור הרפואי, כפי שהוא נקבע בתקנות הספנות (ימאים) (משיטי כלי שיט קטנים)

בילי בירון:  אכן נקבע בתקנה 29א לתקנות הללו, שתוקפו של האישור הרפואי הוא לשנתיים ממועד חתימת הרופא עליו, אבל זה לא מהווה כמו שנקבע בסעיף 2(א) לחוק, תנאי המפקיע את תוקפה של תעודת המשיט, במובן הזה שאם תעודת המשיט בתוקף, לדוגמה עד ה-30 בדצמבר, והאישור הרפואי פקע ב-30 באוקטובר, עדיין תעודת המשיט בתוקף, זה לא תנאי מפקיע

בילי בירון:  זה כן אומר, שכאשר נרצה לחדש את אותן שלוש תעודות משיט, כי אנחנו מדברים פה רק על שלוש – כאשר נרצה לחדש אותן, אותו משיט יידרש להציג בפנינו אישור רפואי חדש, אבל פקיעתו של האישור הרפואי לא מפקיעה מאליה - - -     

שמחה רוטמן: יש לי רישיון לחמש שנים, הבדיקה הרפואית היא בתוקף לשנתיים, מה קורה אחרי שנתיים?     

בילי בירון: הרישיון שלך תקף

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  עכשיו שלוש שנים יהיה לי רישיון בלי שיש לי אישור רפואי?     

בילי בירון: יותר מזה

בילי בירון:  כל תעודות המשיט שהן בתוקף לחמש שנים, המשיט נדרש להציג אישור רפואי פעם אחת לפני שהוא מוסמך לראשונה

בילי בירון:  לאחר מכן, כאשר אנחנו מחדשים, כמו שאמרתי, החידוש הוא אוטומטי

בילי בירון:  מתי כן נדרשים להציג אישור רפואי? לצורך חידושן של שלוש תעודות בלבד

בילי בירון:  ושלוש התעודות האלה, התוקף שלהן הוא לשנתיים

שמחה רוטמן: הבנתי, אז יש שלושה מקצועות, שאצלם הרישיון הוא לשנתיים והבדיקה הרפואית היא לשנתיים, והם צמודים זה לזה

בילי בירון: זה לא חייב להיות back to back

שמחה רוטמן: הוא יכול להציג לך בדיקה שהוא עשה לפני שנה

בילי בירון: נכון

בילי בירון:  ועדיין הוא יקבל - - -     

שמחה רוטמן: עדיין הוא יקבל רישיון לשנתיים

בילי בירון: מהיום

שמחה רוטמן: ופקיעת האישור הרפואי לא תפגע לו ברישיון?     

בילי בירון: נכון

בילי בירון:  חשוב לי להבהיר שאנחנו מדברים על פקיעה מכוח השנתיים שדיברנו עליהן

שמחה רוטמן: זה ברור

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:  זה לא רלוונטי מה שדיברנו קודם

שמחה רוטמן:  בסדר, אפשר להשאיר אותם

שמחה רוטמן:      בסעיף 3 דיברנו ש"השר ממונה על ביצוע החיקוק שמכוחו ניתן אישור רגולטורי רשאי, בצו, לאחר התייעצות עם ראש הממשלה ובאישור הוועדה, לשנות את התוספת הראשונה ואת התוספת השנייה לעניין אותו אישור, ובלבד שהוספת אישור רגולטורי לתוספת השנייה לא תפגע בתוקפו של האישור הרגולטורי עד למועד פקיעתו"

שמחה רוטמן:  לא ברור לי איך זה כן יקרה, אבל בסדר

גיא מור: לכאורה אם אישור מסוים לא היה בתוך התוספת השנייה, והתוקף שלו הוארך, ובעוד חודש מחליט רגולטור מסוים להכניס - - -     

שמחה רוטמן: הבנתי, אבל יש לי פה רק דבר אחד

שמחה רוטמן:  זה לא "החיקוק", אלא "חיקוק"

שמחה רוטמן:  "השר ממונה על ביצוע חיקוק שמכוחו ניתן אישור רגולטורי", זה דבר אחד

שמחה רוטמן:  דבר שני, מאחר שראש ממשלה, בוודאי בתקופת מלחמה, הוא איש מאוד עסוק, אז הארכה גורפת בחוק זה משהו כוללני, אני מבין למה אנחנו עושים התייעצות עם ראש הממשלה, ואני יודע שראש הממשלה הוא השר הממונה על הרגולציה, ולכן הוא רשום פה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזאת טעות

שמחה רוטמן:  במחילה, ראש ממשלה בזמן מלחמה הוא אדם מאוד עסוק, אני לא רואה את הצורך בביצוע ההתייעצות איתו בנושא הזה, בשביל הוספת פרט בתוספת השנייה לפטור רגולטורי

שמחה רוטמן:      תמיד חובת התייעצות זה מוקש לא קטן עבור ייעוץ וחקיקה, למיטב זיכרוני, כבוד המשנה

שמחה רוטמן:  מה זה בדיוק התייעצות? ואיך מבוצעת התייעצות? האם התייעצת? שלחת מכתב התייעצות? כל הדברים האלה בעיניי זה לא דבר נכון

שמחה רוטמן:  אני חושב שהשר על הרגולציה שבעניינו הוא מספיק אוטוריטה

שמחה רוטמן:  אני מבין את הצורך שהרשות תדע, ואני מתאר לעצמי שבתהליכי ההתייעצות הפנימיים, אתם בייעוץ המשפטי של המשרדים יכולים לקבל על זה עמדה של רשות האסדרה, של יואל

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה להכניס פה התייעצות עם ראש ממשלה

שמחה רוטמן:  ובדיון הוועדה בכל מקרה תהיה פה רשות האסדרה

שמחה רוטמן:  אני מבקש להוריד "התייעצות עם ראש הממשלה" אלא אם כן יש סיבה ממש טובה

יעל קריב טייטלבאום: אני רק אסביר מה הסיבה שזה היה שם מלכתחילה

יעל קריב טייטלבאום:  רשות האסדרה היא זאת שריכזה את כל העבודה המקצועית, מה מוצדק להכניס להחרגות, מה לא מוצדק להכניס להחרגות, ולכן כרגע אתה משאיר סמכות לכל שר להוסיף עוד החרגות

שמחה רוטמן: אני סומך על עבודת המטה של השר עצמו, כשהוא יבוא לעשות את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  הוא רשאי בצו

שמחה רוטמן:  יהיה פה צו, יהיה פה ייעוץ משפטי, יהיה פה תזכיר או הפצה להערות הציבור קודם, כמו כל דבר אחר

שמחה רוטמן:  רשות האסדרה בהקשר הזה היא כמו כל אחד אחר

שמחה רוטמן:  ומאחר שזה מגיע לוועדה בכנסת, חזקה על רשות האסדרה שהיא תקבל את ההזמנה לדיונים האלה

שמחה רוטמן:  אני לא מכניס התייעצות עם ראש הממשלה

שמחה רוטמן:  הייתי אומר התייעצות עם ראש האסדרה, אבל בדרך כלל לא עושים לשר התייעצות עם גורם יותר נמוך דרג משר אחר

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שמתאים שראש הממשלה יתעסק בזה בתקופת לחימה

יובל רויטמן: אפשר להתייעץ רגע?     

שמחה רוטמן: תשמרו להמשך

שמחה רוטמן:  יש גם את כלל התשובות שאנחנו צריכים לתת בצורה מסודרת כשנסיים את ההקראה

שמחה רוטמן:  "היתה הרשות הציבורית המוסמכת למתן האישור הרגולטורי תאגיד שהוקם לפי חוק, רשאי השר הממונה על התחום שבו פועל התאגיד שהוקם לפי חוק, באישור הוועדה, לתקן את התוספות לעניין אותו אישור

שמחה רוטמן: " באופן אבסורדי פה לא כתוב התייעצות

שמחה רוטמן:  בסעיף קטן (1) לא כתוב התייעצות

יעל קריב טייטלבאום: בכוונה

יעל קריב טייטלבאום:  פה מתייחסים לתאגידים סטטוריים, למשל רשות ניירות ערך, בנק ישראל

שמחה רוטמן: אז למה לא התייעצות?     

יעל קריב טייטלבאום: הם לא כפופים לרשות האסדרה

יעל קריב טייטלבאום:  גם בחוק עקרונות האסדרה יש להם הסדר נפרד

יעל קריב טייטלבאום:  הם לא כפופים לממשלה במובנים האלה, ולכן יש להם הסדר נפרד

שמחה רוטמן: זה לא כל זה, כי רשות ציבורית מוסמכת למתן אישור רגולטורי - - -     

יעל קריב טייטלבאום: תאגיד

שמחה רוטמן: לשכת עורכי הדין? מד"א? ביטוח לאומי?     

שמחה רוטמן: ביטוח לאומי לא בהכרח נכנס לרגולציה

גיא מור: הוא לא עושה רגולציה

גיא מור:  הוא יכול

גיא מור: הוא יכול אם הוא רוצה

גיא מור: ממש לפני שנתיים היה בוועדה הזאת דיון

שמחה רוטמן: אני יודע

שמחה רוטמן:  הייתי בו

שמחה רוטמן:  אני אומר שכולם מאחר שהם מגיעים לוועדה, וגם דיברנו על זה לפני שנתיים, שמחוק עקרונות האסדרה החריגו את ההון ואת השלטון, ההון זה משרד האוצר והשלטון זה משרד המשפטים

יעל קריב טייטלבאום: משרד המשפטים לא הוחרג

יובל רויטמן: אפשר להציע שזה כן יהיה בהתייעצות עם רשות האסדרה?     

שמחה רוטמן: זה לא קצת חורג מאיך שמנסחים חקיקה?     

אלעזר שטרן: זה קצת מוזר ששר מתייעץ - - -     

גיא מור: ההסדר הזה קיים בחוק עקרונות האסדרה

שמחה רוטמן: איך זה כתוב בחוק עקרונות האסדרה? אני אסתכל איך זה מופיע בחוק עקרונות האסדרה

גיא מור: בסעיף 21(א)

אלעזר שטרן: שם זו פנייה של מאסדר

יעל קריב טייטלבאום: מאסדר יכול להיות בחלק מהמקרים גם שר

גיא מור: מי שיש לו סמכות לקבוע רגולציה

שמחה רוטמן: בסעיף 21 זה התייעצות, אז אני מוכן לחיות עם זה

שמחה רוטמן:  גם רשות ציבורית מוסמכת, תאגיד לפי חוק, גם צריך את זה

יעל קריב טייטלבאום: הם לא מחויבים בהתייעצות עם רשות

שמחה רוטמן: שוב, לא כל התאגידים

שמחה רוטמן:  את מדברת על תאגידים ספציפיים

שמחה רוטמן:  אני יודע מה היה לך בראש כשניסחת את הסעיף הזה, אבל הוא מנוסח הרבה יותר רחב, הוא כולל בתוכו את לשכת עורכי הדין

יעל קריב טייטלבאום: ההנחה שלנו הייתה שברגע שגוף מוקם כתאגיד סטטורי, יש משמעות לעצמאות שלו שהיא נפרדת - - -     

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:  לשכת עורכי הדין היא מאסדר? היא חייבת התייעצות לפי חוק עקרונות האסדרה?     

יעל קריב טייטלבאום: לא

יובל רויטמן: היא הוחרגה, כי היא תאגיד סטטורי

שמחה רוטמן: בעיניי זה לא נכון, אבל בטח כאשר יש לך פה חוק כרגע שמייצר הסדר כולל לאסדרה בתקופת החירום

שמחה רוטמן:  אני רוצה גורם אחד מתכלל, גם אם הוא לא מתכלל את זה בשגרה

שמחה רוטמן:  אני רוצה שגם אותן רשויות יעבירו את האסדרה לנושא הזה, לתוספת הראשונה והשנייה לרשות האסדרה

שמחה רוטמן:  אחר כך רשות האסדרה תעשה עם זה מה שבראש שלה

שמחה רוטמן:  הרי זה התייעצות, זה לא סמכות מחייבת

גיא מור: אז אפשר שבסעיף שמדובר על תאגידים סטטוטוריים לדבר על העברה לידיעת הרשות

גיא מור:  אנחנו משתדלים לכבד פה את אותם גבולות גזרה

שמחה רוטמן: שם יש ידיעה? בחוק עקרונות האסדרה אין כלום

גיא מור: שם אין שום דבר

גיא מור:  אני רוצה לכבד את העצמאות של בנק ישראל

שמחה רוטמן: אז אני רוצה ידיעה להכול

שמחה רוטמן:  אני רוצה הסדר אחיד

שמחה רוטמן:  חברים, אנחנו במלחמה וצריך פשוט

שמחה רוטמן:  ידיעה להכול

שמחה רוטמן:  אם החלטנו שרשות האסדרה היא הגורם המתכלל, ויש פה גם סעיף אחר שדיברנו עליו, שעוד מעט נעדכן מאיפה היא מדווחת, גם בזה אני רוצה לדעת

שמחה רוטמן:  הרי הנש"פים (נותני שירותים פיננסיים) הם בתוספת השנייה, לא צריך שיהיה גורם מתכלל שידע מה נמצא ומה לא נמצא וישאל? זה הוועדה, הגורם המתכלל

שמחה רוטמן:  עדיף שיהיה קורספונדנט אחד לנושא הזה

יובל רויטמן: אין בעיה

יובל רויטמן:  אנחנו מוכנים שיהיה בידיעה

יובל רויטמן:  רק השאלה לגבי מאסדרים רגילים, שהם לא התאגידים הסטטוטוריים

שמחה רוטמן: יש לי אמירה אחרת אליך בהקשר הזה

שמחה רוטמן:  הרי גם הוספת משהו לתוספת השנייה זו אסדרה

שמחה רוטמן:  נכון? או גריעת משהו מהתוספת השנייה זו אסדרה

שמחה רוטמן:  זו אסדרה לפי חוק עקרונות האסדרה, אז הם חייבים להתייעץ בכל מקרה

יובל רויטמן: לא

יובל רויטמן:  קודם כול יש עכשיו פטורים בשורה - - -     

שמחה רוטמן: אם יש פטורים, יש פטורים, ולכן זו ידיעה

שמחה רוטמן:  אתם רוצים לבדוק את זה עם יואל?     

יובל רויטמן: כל היום אתם עושים פה מאמץ ניכר כדי לבדוק את התוספת ולוודא שמה שנמצא בתוספת אכן צריך להיות בתוספת, והמאמץ הזה עשו לפני זה ברשות האסדרה מול הרגולטור

שמחה רוטמן: נש"פים נכנסו לתוספת

שמחה רוטמן:  יואל לא הכיר את זה?     

יעל קריב טייטלבאום: עברתי מולם

שמחה רוטמן: עכשיו כשהורידו את הנש"פים, הוא לא צריך לדעת על זה?     

יובל רויטמן: זו תפיסה כללית

שמחה רוטמן: אנחנו לא בתפיסה כללית

שמחה רוטמן:  עכשיו אנחנו באירוע שאנחנו רוצים מישהו אחד שאפשר יהיה לשאול אותו ולהתייעץ איתו מה נכנס לתוספת ומה יוצא מהתוספת

שמחה רוטמן:  מישהו שהיה פה בדיון ומישהו שיודע איזה שיגעונות יש ליושב-ראש הוועדה, מה מטריד אותו ומה לא מטריד אותו, ומה מטריד את חברי הכנסת האחרים שהגיעו לפה

שמחה רוטמן:  צריך גורם מתכלל אחד

יובל רויטמן: אין בעיה

יובל רויטמן:  השאלה מה מפריע לכתוב "בהתייעצות עם רשות האסדרה" לגבי X, ו"בידיעת רשות האסדרה" לגבי התאגידים הסטטוריים?     

גיא מור: זה בעיניי גם יהיה מאוד קוהרנטי לגבי ההסדרים האחרים שלנו

שמחה רוטמן: לא בא לי לריב על זה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה מצחיק

שמחה רוטמן:  התייעצות זה חסר משמעות בכל מקרה מבחינת תוקף מחייב

שמחה רוטמן:  ואם לא, זה סתם מייצר ביורוקרטיה

שמחה רוטמן:  אני רוצה שאם מישהו רוצה להוריד משהו מהתוספת השנייה, שהוא יעשה את זה יותר מהר

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה תהליכי התייעצות שלך תדע כמה זמן הם לוקחים

שמחה רוטמן:  אני אומר שתעשו "בידיעה" להכול וזהו

שמחה רוטמן:  בכל מקרה זה יגיע לוועדה, בוועדה הם ידעו טוב מאוד

שמחה רוטמן:  תעשו "ידיעה" להכול

יעל קריב טייטלבאום: צריך להתייעץ עם יו"ר - - -     

שמחה רוטמן: צריך להתייעץ, ותיידעו אותו שזה מה שהוחלט

שמחה רוטמן:      "היתה הרשות הציבורית המוסמכת למתן האישור הרגולטורי רשות מקומית, רשאי שר הפנים, בהתייעצות עם ראש הממשלה ובאישור הוועדה, לתקן את התוספות לעניין אותו אישור

שמחה רוטמן: " כאן אותו דבר, "בידיעת רשות האסדרה"

שמחה רוטמן:  נוסיף הגדרת הרשות לחוק, הרשות שהוקמה לפי חוק יסודות האסדרה, ובכל המקומות האלה יהיה הרשות

מאיר לוין: הרצון היה לייצר תכלול, כיוון שזה נוגע בכל כך הרבה רישיונות, שלא כל אחד יגיע לוועדה

שמחה רוטמן: אני לא מבטל את שר הפנים

שמחה רוטמן:  שר הפנים מתכלל

מאיר לוין: נניח שעכשיו על השולחן יש שישה שרים שרוצים להגיע עם תיקונים, האחד לא יודע על השני, כל אחד יפנה לוועדה, הוא יאשר - - -     

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  רשות ניירות ערך תפנה אליי ישירות, אבל כל השרים האחרים יחכו לתור של בריס או שבריס יבוא אליי גם עם - - - משרד שר האוצר וגם שר הפנים?     

מאיר לוין: רשות ניירות ערך זה גם שר האוצר

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  כי רשות ניירות ערך בריס לא צריך לדעת לכאורה

שמחה רוטמן:  לפי נוסח החוק שהבאתם, רשות ניירות ערך, יבוא אליי שר האוצר, יוציא לי צו לאישור הוועדה בלי לדבר עם אף אחד

שמחה רוטמן:  אין לי שום בעיה עם שר האוצר, שיהיה ברור, שר האוצר הספציפי, ובכל זאת אני שואל האם כאשר שר האוצר רוצה לגרוע משהו מהתוספת השנייה ובמקביל שר הפנים רוצה להוסיף משהו לרשויות המקומיות, האם לא כדאי שיהיה גורם מתכלל אחד לכל התיקונים בחוק והוא יגיד שזה לא דחוף, נעשה את זה בעוד חודש?     

יובל רויטמן: למעט תאגידים סטטוטוריים שאפשר לפתור את הבעיה הזאת באמצעות הוספת המילה "בידיעת רשות האסדרה", יש פה

יובל רויטמן:  הרי הפנינו לראש הממשלה

שמחה רוטמן: אני אומר "בידיעת רשות האסדרה" בכולם

יובל רויטמן: לטעמנו זה חלש מדי במקרים הרגילים, לא תאגיד סטטורי

יובל רויטמן:  עדיף שיהיה בהתייעצות

יובל רויטמן:  להתייעצות יש מעמד יותר חזק מאשר בידיעה

יובל רויטמן:  זה נותן כוח יותר משמעותי לתכלול

שמחה רוטמן: בסדר

יובל רויטמן: שגם לא יגיעו כל הדברים לוועדה ואת כל הבירור יצטרכו לעשות פה לראשונה

שמחה רוטמן: עם כל הכבוד לתאגידים הסטטוטוריים, שגם הם יתייעצו עם רשות האסדרה

שמחה רוטמן:  אני רוצה הסדר אחיד ופשוט

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שהגיוני ששר המשפטים יבוא אליי עם לשכת עורכי הדין בנפרד, כי זה בידיעת

שמחה רוטמן:  זה לא הגיוני

יובל רויטמן: גם כשיהיה כתוב "בידיעת" זה מטעמי שמירה - - -     

שמחה רוטמן: מטעמי שמירה על כבוד הוועדה, לפני שבאים אליה בנוגע לחוק הזה, שיתייעצו עם רשות האסדרה

שמחה רוטמן:  חברים, זה חוק מיוחד, שהבוס שלו מבחינתי זה רשות האסדרה

שמחה רוטמן:  גם הנש"פים, הם יתמודדו

שמחה רוטמן:  הוא לא בוס במובן של מחליט, הייתי אומר בהסכמה

שמחה רוטמן:  אני לא עושה בהסכמה, אני עושה בהתייעצות

יובל רויטמן: נכניס הכול בידיעה מראש

מאיר לוין: מראש, שזה לא יהיה עדכון בדיעבד

יעל קריב טייטלבאום: בידיעת רשות האסדרה

שמחה רוטמן: עד כדי כך הרגישות של התאגידים הסטטוטוריים כואבת לכם?     

מאיר לוין: אנחנו למודי חוק עקרונות האסדרה

שמחה רוטמן: זה לא אותו דבר

שמחה רוטמן:  אנחנו בחירום עכשיו

מאיר לוין: יש הבדל בין הפן התכלולי - - -     

שמחה רוטמן: לא הייתם רוצים שיואל יוכל להגיד לנש"פים, לממונה במשרד האוצר, חברים, אני מבין מה שאתם רוצים, תודה שאתם רוצים, תדעו לכם שתביאו את זה לרוטמן, והוא פסיכי, הוא לא ייתן לכם?     

מאיר לוין: הוא יגיד להם גם כשזה יהיה בידיעה

שמחה רוטמן: שוב, לא בא לי לריב אתכם על זה

שמחה רוטמן:  אפשר בידיעה מראש

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר השאלה הבסיסית היא האם הגורם המתכלל זה אלעזר ואני או הגורם המתכלל זה יואל, זה הכול

שמחה רוטמן:  ואתם עושים את זה שאני הגורם המתכלל

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שאני צריך להיות הגורם המתכלל

יובל רויטמן: אנחנו הצענו בהתייעצות לגבי כולם, ובידיעה לגבי התאגידים הסטטוטוריים

מאיר לוין: אגב, ההתייעצות עם ראש הממשלה יכולה להיות ברובד ראש הממשלה ולא רק רשות האסדרה, כי ירצו לפקח על זה שלא מוסיפים החרגות

מאיר לוין:  זה לא רק הורדה

מאיר לוין:  הרעיון היה שמישהו יסתכל ויגיד: צורכי המשק אל מול המצב הביטחוני או האינטרס המוגן, ולכן רצינו שתהיה בקרה והסתכלות שעכשיו לא כל משרד - - -     

שמחה רוטמן: זה נכון גם לתאגידים סטטוטוריים

שמחה רוטמן:  אתה צודק, אבל זה נכון גם לתאגידים סטטוטוריים

שמחה רוטמן:  גם הם חלק מהדבר הזה

שמחה רוטמן:  וההסדר צריך להיות חד וברור

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין את ההתעקשות על זה, אבל לא בא לי לבזבז על זה עוד זמן

שמחה רוטמן:  אני מציע התייעצות על כולם

שמחה רוטמן:  אני לא אכפה עליכם, זאת הצעת חוק ממשלתית

שמחה רוטמן:  אני ממש מציע שתאמצו את הרעיון

מאיר לוין: אולי אני אציע פתרון, בסעיף 3(1) ההתייעצות יכולה להיות של השר, לא של הרשות

מאיר לוין:  הרי כתוב "הרשות הציבורית"

שמחה רוטמן: ברור שזה השר

שמחה רוטמן:  ברור

שמחה רוטמן:  כתוב "היתה הרשות הציבורית המוסמכת למתן האישור הרגולטורי תאגיד שהוקם לפי חוק, רשאי השר הממונה"

שמחה רוטמן:  בכל מקרה זה השר, הרשות עצמה לא יכולה לבוא לפה בלי שר

מאיר לוין: זה בסדר, כיוון שממילא זה סמכות שר

מאיר לוין:  לא, לא בהכרח

שמחה רוטמן: איזה רשות יכולה לבוא לפה בצו עצמאי?     

מאיר לוין: זה הכול חקיקה משנית, זה הכול תקנות

שמחה רוטמן: הכול בצו

יובל רויטמן: זה רק שר

שמחה רוטמן: זה שר, אז מה אכפת לכם? השר בהתייעצות עם ראש הרשות

יובל רויטמן: שיירשם שקיבלנו את דעתך

שמחה רוטמן: פרק ג: דחיית מועדים בהליך להטלת עיצום כספי – הוראת שעה

שמחה רוטמן:  בבקשה, אדוני היועץ המשפטי

שמחה רוטמן: למה פסקה (6)? הרי לפסקה (6) לכאורה יש לי את החוק של דחיית תשלומים

שמחה רוטמן:  הוא לא חל על עיצומים כספיים?     

ירדן חפר: לא

ירדן חפר:  מובהר בו במפורש

שמחה רוטמן: בעצם עיצום כספי מקבל יותר מאשר כל חיוב אחר

ירדן חפר: עיצום כספי, נקבע לו פה הסדר ייחודי שדוחה אותו

ירדן חפר:  יש עוד חקיקות בקנה לגבי דברים אחרים

שמחה רוטמן: והריבית וההצמדה שתחול בתקופה הזאת?     

ירדן חפר: המשמעות של דחיית התשלום שזה לא יהיה

ירדן חפר:  כלומר, אם תשלום נדחה?     

שמחה רוטמן: אין פיגורים, אבל מה עם ריבית והצמדה?     במקרה אני מכיר חוק פסיקת ריבית והצמדה שחל גם על עיצומים כספיים, אני לא יודע למה

ירדן חפר: אני צריכה לבדוק את זה

אלעזר שטרן: על פניו לכאורה יחולו על זה ריבית והצמדה

שמחה רוטמן: יחולו על זה ריבית והצמדה, לא יחול על זה פיגורים

ירדן חפר: אני אתן תשובה

אלעזר שטרן: כן יואר שלשאלתי לאנשי הממשלה, למה הם לא דוחים פה גם את המועד להגשת ערעור, כי גם זה נמצא, נאמר לי שזה בתקנות אחרות, לא פה, שהוציא שר המשפטים, שכל המועדים של הערעורים נדחים

אלעזר שטרן: זה קנס אזרחי

שמחה רוטמן: גם פה הארכה של התקופה לא עושה הארכה גם של התשלום?     

ירדן חפר: פה, בניגוד להסדר של אישורים רגולטוריים, אם כבר הייתה הארכה, תהיה הארכה נוספת

שמחה רוטמן: איך את רואה את זה?     

ירדן חפר: כי לא כתבנו בסעיף 4(א) שיידחה המועד המקורי

ירדן חפר:  הכוונה שככל שזה מוארך, זה לא חל רק ביחס למועד המקורי, אלא גם ביחס למועד הנדחה

ירדן חפר:  אבל בסעיף (ג), במסגרת הסמכות, זה גם הובהר בדברי ההסבר, כשכתבנו לגבי כל המועדים לפי סעיפים קטנים (א) ו-(ב) או חלקים, בסיפא, הכוונה הייתה גם לאפשר איזה גמישות בהיבטים האלה, כלומר להתייחס לכל המועדים, להתייחס למועדים ביחס לחלק מהרשויות

ירדן חפר:  כלומר, בחלוף התקופה הקובעת, אולי נעשה עבודה שהיא קצת יותר פרטנית, וגם נתייחס אולי לאישורים כפולים במסגרת הסמכות הזאת

שמחה רוטמן: אני לא מבין את זה ככה

שמחה רוטמן:  אני לא מבין ככה את החוק, איך שהוא כתוב

שמחה רוטמן:  יכול להיות שזה מה שרציתם, אבל זה לא מה שכתוב

ירדן חפר: זו הייתה הכוונה

ירדן חפר:  ניסינו להבהיר את זה בדברי ההסבר, ואני גם אומרת כאן, אבל אם צריך, נעשה איזה חידוד של הנוסח כדי להבהיר

ירדן חפר:  התייעצנו גם עם הנסחות אצלנו

שמחה רוטמן: האם אתה מבין ככה את החוק?     

אלעזר שטרן: האמת היא שלא קראתי את זה ככה, אבל עכשיו כשהיא אומרת אני מבין

שמחה רוטמן: יש פה תקופה קובעת ויש פה תקופת דחייה

שמחה רוטמן:  שוב, אולי כדאי שנעשה גם בהקשר הזה - - -     

אלעזר שטרן: היא כן צודקת, שבשונה משם, יידחה המועד האמור בתקופה של שלושה חודשים, ולא מדובר על מועד הפקיעה כמו שמדובר פה

שמחה רוטמן: את אומרת שהמועד החדש חל בתקופת ההארכה השנייה

ירדן חפר: בדיוק

ירדן חפר:  אם דחינו את זכות הטיעון פעם אחת, היא חלה בתקופה הקובעת, דחינו אותה בשלושה חודשים, ואז יש לנו שוב תקופה קובעת, והוא ייפול שם שוב, אז הוא אמור להידחות, ויש פה סמכות לקבוע אחרת לגבי חלק מהמועדים, אולי לגבי תשלומים אחרת, אולי לגבי זכות טיעון אחרת

ירדן חפר:  אנחנו נראה מה יהיה המצב הכלכלי, המצב של הרגולטורים בעוד כמה חודשים, ולפי זה נחליט לגבי סוג ההארכה

ירדן חפר:  רצינו להשאיר לנו פה את הגמישות הזאת

אלעזר שטרן: אני מניח שהתשעה חודשים פה במקביל למה שייקבע שם

ירדן חפר: הכוונה היא לאפשר שיקול דעת פרטני במקרים מסוימים, למשל לאור חומרת ההפרות, לאור בחינת המצב הפרטני של המפר והיכולת שלו לעמוד בתשלום

שמחה רוטמן: האם זה חל גם על ההפרות שבוצעו במהלך התקופה?     

ירדן חפר: כן

שמחה רוטמן: לכאורה זה לא טוב שזה יהיה

ירדן חפר: תלוי אלו הפרות

ירדן חפר:  ממילא הליכי עיצום כספי, בדרך כלל, ברוב החקיקה, אלה הליכים שלוקחים זמן

ירדן חפר:  המועדים קבועים בחקיקה

ירדן חפר:  כלומר, זכות טיעון ניתנת למפר ל-30 ימים מיום ההודעה על כוונת - - -     

שמחה רוטמן: אנחנו אומרים למעשה שאם אני עכשיו נותן הודעה על הפרה, להפרה שמתבצעת מחר בבוקר, נתתי עכשיו צ'ק פתוח לאדם להפר עכשיו, ועד הפעם הראשונה שהוא יצטרך להתייחס לזה - - -     

ירדן חפר: ולכן יש שיקול דעת פרטני

ירדן חפר:  אם למשל רשות התחרות מזהה איזה פגיעה מאוד משמעותית בתחרות דווקא בתקופה הזאת – אני אגיד גם שלרוב הרשויות אין מועד קבוע בחוק למשלוח הודעה על כוונת חיוב, ולכן במסגרת דיני - - - הכלליים וכו', הן לא מנועות מלבצע הליכי אכיפה בזמן הזה

ירדן חפר:  המועדים שאנחנו דוחים הם מועדים במהלך ההליך, כלומר, יותר מועדים של מפוקח הטיעון, התשלום

ירדן חפר:  יש גם מועדים של הרשות, אבל ברוב דברי החקיקה הם לא קבועים

ירדן חפר:      במקרה פה, למשל שאדם ביצע מחר בבוקר הפרה של דיני התחרות, יכול להיות שדווקא לרשות יש אינטרס לעשות את ההליך מהר, להגיד לו: תגיב בתוך 30 ימים, אנחנו לא דוחים לך את המועד של זכות הטיעון בשלושה חודשים, כי דווקא בעת הזאת אנחנו רוצים לאכוף את ההפרה הזאת

שמחה רוטמן: אני כן חושב שצריך פה שני אלמנטים: האחד, להפרות שבוצעו קודם, ועכשיו התהליך נתקע באמצע מכל מיני סיבות

שמחה רוטמן:  בזה הכלל הוא הארכה גורפת, עם אפשרות בנימוקים בכתב למפר: אני מקצר לך את תקופת ההארכה, מסיבה א', מסיבה ב', מסיבה ג'

שמחה רוטמן:  לגבי הפרות שמתבצעות עכשיו, בתקופת ההפרה, או שהרשות החליטה על מיקוד האכיפה שלה עכשיו בתקופת ההפרה, הדיפולט צריך להיות הפוך

שמחה רוטמן:  הדיפולט הוא שהמועדים הם אותם מועדים של הרגיל, אלא אם כן אני אומר לך: נתתי לך את הודעת ההפרה, אבל אל תטריד אותי עכשיו, תבוא בעוד שישה חודשים

שמחה רוטמן:  כל הרעיון זה לייצר הרתעה ואכיפה יעילה של הרגולציה

שמחה רוטמן:  אם אתה אומר שאתה צריך סיבות מיוחדות, אני בעצם אומר - - -      

ירדן חפר: נהפוך את הדיפולט

שמחה רוטמן: אני אומר להפרות שבוצעו עכשיו, ביום חקיקת חוק זה, בתקופה הקובעת

ירדן חפר: יכולות להיות בהחלט הפרות

שמחה רוטמן: שיהיה opt out, אבל אני לא רוצה את הרגולטור לנימוקים מיוחדים בזמן סביר מראש

שמחה רוטמן:  תכתבו פה זמנים

ירדן חפר: לא תמיד אפשר לכתוב זמנים

שמחה רוטמן: זה לא נכון, כי הרי ההוראות של עיצומים כספיים קבועות, 30 יום

שמחה רוטמן:  תנו 14 יום

שמחה רוטמן:  אתם אומרים לו: הייתה לך עכשיו הארכה של שלושה חודשים, דע לך שבעוד 14 יום אתה חוזר ללו"ז הרגיל, מפסיקים לך את ההארכה

ירדן חפר: זה יכול להיות יותר מהיר במקרים מסוימים, יחליטו שמודיעים לו שבתוך שבעה ימים הוא צריך להגיב

שמחה רוטמן: זה לא להגיב

שמחה רוטמן:  אני מדבר על הפרות שמתבצעות בתקופה, אני רוצה להפוך את הדיפולט

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה שייווצר מצב, ככל שיש כבר רגולציה וככל שהארכתי מועדים, אם יש עיצום כספי שבא הרגולטור ובמשאבי האכיפה שלו החליט להתמקד בו, והוא שולח עכשיו הודעת ערר, יחולו לוחות-הזמנים הרגילים, אחרת אין רגולציה, זה ג'ונגל לגמרי, כי אני צריך עכשיו נימוקים מיוחדים

שמחה רוטמן:  הנימוק המיוחד הוא שאתה נמצא ברגולציה, ובתקופת החירום הזאת אתה מפר משהו שאני החלטתי לאכוף

שמחה רוטמן:  זה נימוק מיוחד מאוד

ירדן חפר: נצטרך קצת לחשוב על זה, כי יש פה כל מיני דקויות, האם זה מועד גילוי ההפרה או מועד ביצוע ההפרה, וגם קצת לשאול את הרגולטורים אם נראה להם שזה מעורר קושי יישומי שאני לא חושבת עליו

שמחה רוטמן: אני משאיר להם את האופציה

שמחה רוטמן:  אני לא שולל מהם אופציה

שמחה רוטמן:  אבל אני רוצה לשנות את ברירת המחדל

ירדן חפר: כלומר, לגבי הפרות שבוצעו שתשתנה ברירת המחדל?     

שמחה רוטמן: בוצעו או מטופלות

שמחה רוטמן:  הם מטפלים לפי סדר העדיפות שלהם, אם הם מחליטים עכשיו שכן צריך

שמחה רוטמן:  הרציונל הוא שאם הרגולטור החליט שזה מספיק חשוב להתעסק בזה בתקופה הזאת - - -     

אלעזר שטרן: אז, אם אני מבין נכון, זה לא עניין של מועד הביצוע, אלא החלטה של הרגולטור להתעסק בזה

שמחה רוטמן: אני כן חושב שרלוונטי מועד הביצוע

אלעזר שטרן: יכול להיות שזה בוצע ב-5 באוקטובר, אבל הרגולטור אמר שזה מבחינתו - - -     

שמחה רוטמן: אם זה ב-5 באוקטובר, והרגולטור יגיד שזה כך וכך, שישתמש בסעיף (ד), ועל זה ייתן נימוקים

שמחה רוטמן:  אני אומר שההפרות שבוצעו בתקופה הזאת - - -     

אלעזר שטרן: אז מה משנה מתי בוצעה ההפרה?     

שמחה רוטמן: לעיצומים הכספיים, יש להם מטרה הרתעתית

אלעזר שטרן: זה לא רק הרתעתי, זה החזרה לציות

אלעזר שטרן:  המטרה שלהם החזרה לציות, לא הרתעתי

ירדן חפר: זה היינו הך

ירדן חפר:  זה דומה

ירדן חפר:  זה אותו עולם

שמחה רוטמן: אם אני אומר שהדיפולט הוא שאני לא מחזיר לציות עד שתיגמר התקופה, זאת המשמעות

ירדן חפר: לא בדיוק

ירדן חפר:  הליך העיצום הכספי מבחינת איך שהוא מתנהל, קודם כול נשלחת הודעה על כוונת חיוב

ירדן חפר:  ברוב המקרים אין להודעה הזאת מועד בחקיקה

ירדן חפר:  כלומר, רשות שמאוד מאוד דחוף לה לשלוח, יכולה לשלוח את זה גם מחר בבוקר

ירדן חפר:  ברוב המקרים זה לא נדחה בשלושה חודשים

ירדן חפר:  יש דוגמאות ספורות בחקיקה שאכן יש מועדים שתוך שנה מביצוע ההפרה וכו', בגלל זה כללנו סעיף כללי כזה

ירדן חפר:  אבל לרוב רוב הרשויות יכולות לאכוף מחר בבוקר, אם הן מגלות, ולשלוח את ההודעה על כוונת חיוב

ירדן חפר:  אחרי זה יש זכות טיעון למפר של 30 ימים

ירדן חפר:  אנחנו חשבנו שזה מספיק שאם הרשות רוצה ממש לאכוף עכשיו ולקצר את המועד, היא פשוט תגיד כשהיא שולחת את ההודעה על כוונת חיוב - - -     

שמחה רוטמן: איזה נימוקים? מה יהיה הנימוק שלה?     

ירדן חפר: הנימוק שזאת הפרה מאוד חריגה, נימוק שהמפר הזה הוא לא מסוג המפרים שבגללו אנחנו עושים את החוק הזה מבחינת הקשיים והתפעוליים שלו, מבחינת האינטרס הציבורי

שמחה רוטמן: אני חושש פה מריבוי הליכים

שמחה רוטמן:  אני רוצה שאם מישהו ביצע הפרה בתקופה הזאת, הרשות תוכל לאכוף עליו כרגיל

ירדן חפר: אני אתן לך דוגמה

ירדן חפר:  מישהו לא שלח דוח מסוים לאיזה רשות, וזה מהווה הפרה

ירדן חפר:  הוא עשה את זה מחר בבוקר, והדוח הזה לא נדחה, והוא מילואימניק, המשמעות היא שלא יקוצרו לו המועדים

ירדן חפר:  אם הרשות שולחת עכשיו את ההודעות על כוונת חיוב, בגלל שהוא ביצע את זה בתחילת דצמבר, הוא צריך להגיב בתוך 30 ימים ויהי מה

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  היא תשלח הודעה שהיא החליטה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לייצר הליך נפרד של זכות טיעון על השאלה למה קיצרו לי את המועדים

שמחה רוטמן:  החלטת הרשות לקצר את המועד, בהקשר הזה דווקא רחבה, אני כן אומר שנכיל על זה את אותו הסדר שאמרנו שנכיל על סעיף (ג), זאת אומרת, עדכון לרשות הרגולציה

ירדן חפר: לא

ירדן חפר:  זה מקרים פרטניים פה

שמחה רוטמן: גם שם דיברנו על פרטניים

שמחה רוטמן:  כשנגיע לזה, נדבר על זה

שמחה רוטמן:  תקבעו פה מסגרת זמן

שמחה רוטמן:  אם אתם לוקחים זמן סביר, אז יש את ההוראה הכללית בחוק הפרשנות, לא צריך את הסעיף הזה, אז תורידו

שמחה רוטמן:  אם יש לכם מסגרת זמן, תגידו מסגרת זמן

אריאל רכניץ: ממה שאנחנו מכירים הרבה פעמים דווקא עיצום כספי זה לא השוט המהיר של רגולטורים

אריאל רכניץ:  דווקא בגלל כל ההליכים האלה, זה דברים שיכולים לקחת חצי שנה

אריאל רכניץ:  הדרכים שרגולטורים מתמודדים זה באכיפה יותר רכה כמו התליית רישיון, התרעות

אריאל רכניץ:  לדחות את התהליך הזה, שבכל מקרה הוא ארוך, ואחרי זה הרבה פעמים מגיע לבית משפט ומתארך עוד יותר?     

שמחה רוטמן: לא נורא

שמחה רוטמן:  תורידו את הקטע של זמן סביר, גם פה וגם בשני

שמחה רוטמן:  אם זה סביר – הכללי של החוק; ואם אתם רוצים מועד – תעשו מועד

שמחה רוטמן:  פרק ד'

שמחה רוטמן: אם התקבלה אצל ספק הגז קריאה בנוגע לתקלה או חשש לתקלה שמחייבת לבדוק בלא דיחוי את מתקן הגז, זו תהיה בדיקה תקופתית? קראו לו על תקלה או חשש לתקלה, הוא ראה שהכול בסדר והולך, הוא צריך עכשיו לעשות בדיקה תקופתית

אפרת גלנו: יש לנו אסדרה מאוד ספציפית במקרה של קריאה של צרכנים, עוברי אורח, במקרה של חשש לאירוע גז

אפרת גלנו:  זה מוסדר בצו, מכוח חוק הגז הפחמימני המעובה, ויש שם כללים מאוד ברורים מה ספק הגז צריך לעשות במקרה הזה, ובין היתר הוא גם צריך לבצע בדיקה של המתקן ולתקן את הליקויים אם הוא מוצא

שמחה רוטמן: הבדיקה שהוא עושה נחשבת בדיקה תקופתית?     

אפרת גלנו: במקרים מסוימים זה יכול להיחשב בדיקה תקופתית

אפרת גלנו:  תלוי איזה בדיקה

שמחה רוטמן: אני אסביר לך כרגע מה כתוב בסעיף בחוק כמו שאני מבין

שמחה רוטמן:  קראו לספק הגז, אני עכשיו מתקשר, יש לי גז בבית, יש לי מתקן גז, והרחתי ריח של גז

שמחה רוטמן:  אני בן אדם מאוד זהיר ומתקשר, מיד מתקשר לספק הגז ואומר לו: יש לי חשש לתקלה במתקן הגז, והוא מגיע

שמחה רוטמן:  הוא מסתכל ואומר: שמחה, לא שמת לב, השכן שלך בכלל עשה מנגל, ולכן היה ריח של גז, אין שום בעיה, הכול בסדר

שמחה רוטמן:  הוא לא עשה בדיקה תקופתית, הוא שלל את החשש לתקלה שהייתה

שמחה רוטמן:  אבל באותה שנייה שזה קרה, כשהרמתי אליו טלפון, אז אין הארכה של שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  זה מה שכתוב כרגע בחוק

אפרת גלנו: אם הוא כבר מגיע לדירה של הצרכן, אני מניחה שהוא ינצל את זה בשביל לעשות את הבדיקה התקופתית שנדרשת בדירה של הצרכן

אפרת גלנו:  זה עדיין לא אומר שהוא יעשה את הבדיקה בכל החלקים של המתקן

שמחה רוטמן: אבל אני איבדתי את הפטור שלי מהבדיקה התקופתית באותה שנייה שהרמתי אליו טלפון

אפרת גלנו: נכון

אפרת גלנו:  אבל ממילא הספק מחויב להגיע במקרה כזה

שמחה רוטמן: הוא אפילו לא יגיע, כי מספיק שהתקשרתי מחשש לתקלה, ועל חשש לתקלה מחייבים לבדוק בלא דיחוי את מתקן הגז, אמרתי לו שיש חשש שאני מריח גז, זה דבר שמחייב לבדוק, יש לכם על זה כללים, והוא אומר לי: שנייה לפני שאני בא, לפני שאני יוצא מהממ"ד, לפני שאני יוצא אליך, תסתכל סביב, אולי השכן מפעיל את המנגל

שמחה רוטמן:  אני מסתכל סביב, השכן מפעיל את המנגל

שמחה רוטמן:  איבדתי שלושה חודשים, אין לי בדיקה תקופתית

שמחה רוטמן:  זה מה שכתוב בחוק

שמחה רוטמן:  אני מתאר לעצמי שלא לזה התכוונתם

אלעזר שטרן: אדוני היושב-ראש, זו שאלה, ואני מפנה את זה פה לממשלה איך בדיוק קוראים את זה, אני לא בטוח שהסיפא מוסבת על תקופת הדחייה או שהיא מוסבת על ההסמכה לספק הגז להמשיך ולספק לו את הגז

אלעזר שטרן:  זה שני דברים שונים

שמחה רוטמן: אם התקבלה אצל ספק הגז במהלך תקופת הדחייה קריאה, יותר הוא לא יכול לספק בלי בדיקה תקופתית

אלעזר שטרן: הוא סיים את הבדיקה ועכשיו הוא כן יכול להמשיך - - -     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  כי הוא לא עשה בדיקה תקופתית, הוא עשה בדיקה

שמחה רוטמן:  לכן שאלתי האם הבדיקה שהוא עושה נחשבת בדיקה תקופתית

אלעזר שטרן: "אלא אם כן" זה ממעט את האספקה לא את הדחייה

שמחה רוטמן: את האספקה בתקופת הדחייה

אלעזר שטרן: נכון, אבל אז הדחייה לא נעלמת ברגע שהוא בדק וגילה שאין בעיה

שמחה רוטמן: הוא לא עשה בדיקה תקופתית

יובל רויטמן: הם רק צריכים להגיע לעשות את הבדיקה

שמחה רוטמן: אני לא מכיר, לכן אני שואל, ובשביל זה יש פה אשת המקצוע

שמחה רוטמן:  בדיקת תקופתית יכול להיות שזה גם עולה כסף, גם לוקח זמן

שמחה רוטמן:  קראתי לו על תקלה אחת, שבשביל לשלול את התקלה הוא הגיע למקום וראה

שמחה רוטמן:  אבל עכשיו אין לו זמן לעשות את כל הבדיקה התקופתית עכשיו, שיש לה פרוצדורה, וכללים, ותו תקן והכול

שמחה רוטמן:  בטח מתקן מורכב וגדול יכול להיות

שמחה רוטמן:  אין לו זמן עכשיו לעשות את זה, אבל בשנייה שהוא קיבל את הטלפון, הוא לא יכול לספק גז, גם אם הוא הגיע פיזית ושלל את החשש שבגללו קראתי לו, הוא לא יכול לספק את הגז

אפרת גלנו: האם אפשר לתת את זכות הדיבור לגורמי המקצוע במינהל הדלק? נמצא כאן חן בר יוסף, מנהל מינהל הדלק והגז ואילן בנימין מנהל ענייני בטיחות הגז

חן בר יוסף: שלום וברכה, צוהריים טובים

חן בר יוסף:  כל הפטור הזה נועד בשל העובדה שיש קושי לחלק מהספקים להגיע לחלק מהאתרים, בין אם גויסו להם עובדים ובין אם האזור נמצא תחת מתקפה וקשה להגיע אליו

חן בר יוסף:  אבל במקרה שבו אנחנו מבינים שיש חשש לדליפת גז, שלילת החשש הזה, גם אם השכן שלך עשה מנגל, וכבר היו לנו אירועים שמישהו חשב שזה השכן שלו עשה מנגל, אבל בסוף הסתבר שגם אצלו בבית יש דליפה או בבית של שכן יש דליפה, אם הוא כבר הגיע, השלמת הבדיקה התקופתית היא אירוע בסדר גודל של עד חצי שעה

חן בר יוסף:  הוא כבר שם, הנסיעה בוצעה

שמחה רוטמן: זו התשובה שרציתי תודה

שמחה רוטמן:  יישר כוח

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  פרק ה': הוראות שונות

שמחה רוטמן: בדיוק מה שלא רציתי

שמחה רוטמן:  בדיוק מה שאמרתי

שמחה רוטמן:  אנחנו בכובע אחר שלנו מייצרים מנגנון שנועד לצמצם חיכוך של האזרח עם הרשות מאלף סיבות, אנחנו בחדר אחר מנהלים דיונים איך דוחים מועדים בבית משפט ומעכבים, ועכשיו בן אדם שבא ואומר: אני מקצר לך את תקופת הגרייס שנתתי לך לשלושה חודשים, שבכלל אין לך עליה זכות קנויה, אני מייצר עכשיו הליך שיפוטי, ולכו תדעו מה יעשה

יובל רויטמן: אנחנו לא מייצרים הליך שיפוטי

יובל רויטמן:  הליך שיפוטי יש, אנחנו רוצים לקבוע את ערכאת השיפוט שלא יהיה בג"ץ בכל מצב

יובל רויטמן:  הרי ברור שיש אפשרות לתקוף בהליך שיפוטי את ההחלטה הזאת, אבל זה ילך לבג"ץ אם לא נקבע את ההסדר השיפוטי

יובל רויטמן:  הרעיון הוא לבזר את זה בבתי המשפט לפי העניין, שלא כל העניינים האלה יגיעו לבג"ץ

שמחה רוטמן: זה מאוד מחזק אותי למה לא צריך, לא את 2(ג) ולא את 4(ד)

שמחה רוטמן:  מאוד מאוד מחזק אותי

שמחה רוטמן:  זה צריך להיות מקרה פרטני של שיקול דעת רגולטורי, ואז ממילא סעיף 6 לא חל, כי סעיף 6 הוא על כל שיקול דעת רגולטורי

שמחה רוטמן:  מעצם העובדה שיצרנו פה יציר ביניים, אנחנו עושים פה ריבויי הליכים

יובל רויטמן: יש לנו ניסיון בעניין הזה

שמחה רוטמן: לא אהבתי

שמחה רוטמן:  זרמתי, שיירשם למרות שאני לא מסכים

שמחה רוטמן:  שמירת דינים

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  תוספת ראשונה

אלעזר שטרן: תוספת ראשונה     (פסקה (3) להגדרה "אישור רגולטורי" שבסעיף 1)     (1)	אישור מעבדה מוסמכת לבדיקה תקופתית למכלית או לרכב שמותקן עליו מיכל, להובלת חומר מסוכן, בדבר כשירות ועמידה בדרישות כאמור בתקנה 3(ג)(3) לתקנות שירותי הובלה, התשס"א–2001‏, לפי תקן ישראלי ת"י 819 או בהתאם לאמנה להובלת חומרים מסוכנים בכבישים (ADR) – המפקח כהגדרתו בחוק שירותי הובלה, התשנ"ז–1997; (2)	תעודת הכשרה שנתן מוסד הכשרה לפי תקנה 51 לתקנות הבטיחות בעבודה (עבודה בגובה), התשס"ז–2007‏, ואישור שניתן לעובד בגובה בהתאם לתקנה 6(ב) ו-(ג) לתקנות האמורות – מפקח עבודה ראשי כמשמעותו בפקודת הבטיחות בעבודה [נוסח חדש], התש"ל–1970‏ (להלן – פקודת הבטיחות בעבודה); (3)	הסמכה שנתנה רשות הסמכה לפי תקנה 6(א) לתקנות הבטיחות בעבודה (עגורנאים, מפעילי מכונות הרמה אחרות ואתתים), התשנ"ג–1992‏, לאתת או לעגורנאי, לעניין הפעלת עגורן מסוג ג' ו-ד' – מפקח עבודה ראשי כמשמעותו בפקודת הבטיחות בעבודה; (4)	בדיקה סביבתית תעסוקתית בהתאם להוראות לפי פקודת הבטיחות בעבודה – מפקח עבודה ראשי כמשמעותו בפקודת הבטיחות בעבודה; (5)	תסקיר על בדיקה שניתן בידי בודק מוסמך לפי פקודת הבטיחות בעבודה, ובלבד שלא הוצא לגבי המכשיר שלגביו ניתן התסקיר, בשנה האחרונה, צו שיפור או צו בטיחות לפי חוק ארגון הפיקוח על העבודה, התשי"ד–1954‏ – מפקח עבודה ראשי כמשמעותו בפקודת הבטיחות בעבודה; (6)	מידע להיתר שנמסר למבקש לפי סעיף 145(א1) לחוק התכנון והבנייה, התשכ"ה-1965 (להלן– חוק התכנון והבנייה); (7)	החלטה של רשות רישוי לפי סעיף 145(ב1) לחוק התכנון והבנייה והחלטה של ועדה מקומית להתיר שימוש או שימוש חורג או לתת הקלה לפי סעיפים 146, 147, 147א ו-151ב לחוק התכנון והבנייה; (8)	מפת המדידה המוגשת במסגרת תכנית איחוד וחלוקה לפי תקנות התכנון והבנייה (תכנית איחוד וחלוקה), התשס"ט-2009; (9)	מפת המדידה המוגשת במסגרת בקשה למידע להיתר ובקשה להיתר לפי תקנות התכנון והבנייה (רישוי בנייה), התשע"ו-2016

גיא מור: יש לנו בקשה מאחד המשרדים להוסיף לפה עוד רישיון שייהנה מזה

גיא מור:  מדובר על אישור בדבר כשירות נפשית שנתן פסיכולוג, מומחה קליני, רפואי, שיקומי או תעסוקתי, שאישר השר לביטחון לאומי, לאחר התייעצות עם שר הבריאות, לפי סעיף 11ב1(א) לחוק כלי ירייה

גיא מור:  זה בעצם האישורים הרפואיים כדי לקבל רישיונות לשאת נשק, להאריך אותם, שגם הם ייהנו

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  מה התוקף שלהם?     

גיא מור: אני יכול לבדוק

גיא מור:  זו בקשה שהם שלחו לנו ממש עכשיו

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אני לא אתנגד

יובל רויטמן: הם כתבו לי שהאישור ניתן מלכתחילה לשש שנים, ואז הם רוצים להאריך אותו

יובל רויטמן:  שאלתי אותם על ניהול הסיכונים

יובל רויטמן:  הם כתבו שהם מודעים לזה, ועל דעת מנהל אגף כלי ירייה במשרד הבקשה הוגשה

גיא מור: יש לנו שני עניינים בנושא של התוספת השנייה, שממשיכה לרדוף אותנו

גיא מור:  האחד, לגבי פריט (50), הכרה במוסד להתמחות, אז משרד הבריאות מבקש להשמיט את ההחרגה הזאת

גיא מור:  זה דבר אחד

שמחה רוטמן: כן ירבו

גיא מור: הדבר השני, שאלתם שאלות לגבי ההיתרים הזמניים לעיסוק במקצועות, יש שם 11 פריטים כאלה

גיא מור:  נמצא איתנו פרופ' יציב ממשרד הבריאות, ומשרד הבריאות ביקש שהוא יסביר את עמדת המשרד

שאול יציב: אני רוצה להסביר באופן עקרוני לגבי היתרים זמניים והיתרים מוגבלים

שאול יציב:  מי שאיננו אזרח מלא, אזרח ישראלי או שיש לו תושבות קבע, יכול לעבוד כרופא במדינת ישראל במספר תנאים, בתנאי שיש לו היתר מוגבל בתוך מערכת בתי החולים, או בהיתר זמני, רישיון זמני

שאול יציב:  הרישיון הזמני יכול להינתן בהקשר ל-א/5, והוא יכול להינתן שלא בהקשר ל-א/5

שאול יציב:      צריך להבין שהקשר בין א/5 לבין ההיתר הזמני הוא לא קשר הכרחי

שאול יציב:  כלומר, מאחר שכל אחד ניתן מכוונות שונות

שאול יציב:  לכן יכול להיות ש-א/5 יפוג אחרי שנה או יוארך אחרי שנה

שאול יציב:  אם הוא יוארך אחרי שנה המערכת הרפואית לא בהכרח תאריך את הרישיון הזמני, משום שהשיקולים להארכה של הרישיון הזמני הם הארכה מקצועית בלבד, ואינם תלויים בכך ש-א/5 מוארך או לא מוארך

שאול יציב:      נכון הוא שאם המערכת מעוניינת ברופא, מתן א/5 מאפשר למערכת לתת לו מעמד יותר בכיר במערכת הרפואית

שאול יציב:  זאת אומרת, הוא יכול להתמחות, הוא יכול לקבל תעודת מומחה, מה שהוא לא יכול בהיתר מוגבל

שאול יציב:       לכן אני חושב שגם אם מאריכים את א/5, השיקול צריך להיות שיקול מקצועי בלבד, האם האיש מתאים למערכת, הוא טוב למערכת, הוא הוכיח את עצמו במהלך השנה שהוא קיבל היתר או לא

שאול יציב:  יכול להיות מצב שהמערכת מאוד תרצה אותו, אז עם הארכת א/5 יוארך גם ההיתר הזמני

שאול יציב:  יכול להיות מצב שבו יוארך א/5 אבל ההיתר הזמני לא יינתן כי הוא לא מתאים למערכת מבחינה מקצועית, מבחינת ההתנהלות שלו בתוך המערכת הרפואית

שאול יציב:  כך שלא בהכרח חייב להיות לינקייג' בין א/5 לבין ההמשך של הפעילות הרפואית

שאול יציב:  רציתי להבהיר את זה, כי זה לא תמיד מובן עד הסוף

שמחה רוטמן: יכול להיות מצב שיהיה לו א/5 או תהיה לו אשרה מסוג אחר, הבנתי

שמחה רוטמן:  אני שואל ואומר: האם אדם כזה, אומנם הוא לא אזרח ישראלי, אבל הוא באשרת עולה, או באשרת שהייה זמנית, או מכל סיבה שהיא, למה שעכשיו, בתקופה הזאת נצטרך לשלוח אותו ולא להאריך לו את הרישיון בשלושה חודשים?     

שאול יציב: א/5 קודם כול לא ניתן לעולים ולא ניתן ליהודים

שאול יציב:  הוא ניתן בדרך כלל לאנשים שבאים ממדינות אחרות, לרוב מהרשות הפלסטינית

שאול יציב:  ההארכה או ההפסקה של א/5 זה שיקולים שאינם תלויים - - -     

שמחה רוטמן: אם הוא לא נמצא בארץ, מה אכפת לי אם יש לו רישיון או אין לו רישיון?     

שאול יציב: באותה מידה הארכה של ההיתר הזמני הוא שיקול מקצועי בלבד

שמחה רוטמן: עזוב שנייה את הרש"פ

שמחה רוטמן:  לרש"פ אני פחות דואג, כי לצורך העניין אם שללו לתושב רשות פלסטינית היתר כניסה לארץ, הוא לא יגיע לבית החולים, וממילא השאלה אם הוא מחזיק ברישיון או לא מחזיק ברישיון פחות מטרידה אותי, זה לא מעניין, הוא לא יגרום נזק כי הוא לא נמצא שם

שמחה רוטמן:  תחשוב דווקא על הבן אדם שהגיע ממולדובה

שאול יציב: בתור מה הוא הגיע? בתור תייר?     

שמחה רוטמן: אני לא יודע למה, אבל נתת לו אישור להיות - - -     

שאול יציב: עולה לא מקבל א/5

שמחה רוטמן: לא עולה

שמחה רוטמן:  לא אכפת לי איזה אשרה הוא קיבל

שמחה רוטמן:  אתה נתת לאותה מולדבית, נתת לה אישור להיות שיננית

שמחה רוטמן:  לא יודע למה, נתת לה, או שהיא תיירת או שהיא בת דוד של תייר

שמחה רוטמן:  לא אכפת לי למה, נתת לה את האישור הזה

שאול יציב: לתקופה מוגבלת של שנה

שמחה רוטמן: נתת לה את זה לתקופה מוגבלת של שנה, ועכשיו היא תקועה פה, קשה להשיג טיסות לאן שהיא צריכה להגיע, היא נמצאת פה, וטוב לי מאוד שתאריך לה אוטומטית

שמחה רוטמן:  למה שלא תאריך לה אוטומטית?     

שאול יציב: משום שיכול להיות שהשיקול המקצועי לא יהיה מקביל לשיקול של הארכת - - -     

שמחה רוטמן: אין לי בעיה, אז תשלול לה נקודתית

שאול יציב: צריך להבין שהארכה של הרישיון הזמני נעשה על פי שיקולים מקצועיים בלבד

שמחה רוטמן: אתה אומר שלא ניתן לעולים הדבר הזה? כל האישורים הללו לא חלים על עולים?     

שאול יציב: עולים מקבלים רישיון קבוע

שאול יציב:  צריך להבין שרוב הרישיונות שניתנים הם רישיונות קבועים, לא זמניים

שמחה רוטמן: עולה שעדיין לא קיבל את תעודת הזהות, הוא בתהליך העלייה, הוא באשרת עולה

שאול יציב: הוא יכול לקבל אם הוא מקבל מספר זהות או אם יש לו דרכון

שמחה רוטמן: הוא עוד לא, כי הוא באשרה

שאול יציב: אין עולים שמקבלים א/5

שמחה רוטמן: לא דיברתי על א/5

שמחה רוטמן:  המילה א/5 לא יצאה מפי

שאול יציב: אין עולים שמקבלים בגלל שהם עולים רישיון זמני

שאול יציב:  הם מקבלים רישיון קבוע, או שכן או שלא, זה תלוי בנתונים שלהם

שאול יציב:  אם הנתונים שלהם מתאימים הם מקבלים רישיון קבוע

שאול יציב:  אם הם לא מתאימים, הם לא מקבלים רישיון, לא קבוע ולא זמני

שמחה רוטמן: אתה אומר שהזמני זה רק לבעלי א/5?     

שאול יציב: הרישיון הזמני זה לא רק ל-א/5

שאול יציב:  הוא יכול להינתן גם לתייר שאיננו אזרח ישראלי

שמחה רוטמן: אז אני שואל אותך בפעם השלישית

שמחה רוטמן:  אני לא יודע למה נתת לתייר, אבל נתת לו

שמחה רוטמן:  ועכשיו הוא תקוע פה בארץ והוא צריך לעבוד

שאול יציב: מה נתתי לו? נתתי לו היתר זמני

שמחה רוטמן: נתת לו רישיון, את אותו רישיון שאנחנו מדברים עליו, זה הרישיון שנתת לו

שמחה רוטמן:  אני לא יודע למה נתת

שמחה רוטמן:  אתה החלטת לתת

שמחה רוטמן:  אני לא החלטתי לתת

שמחה רוטמן:  נתת לו רישיון לשנה, ועכשיו אותו תייר שנתת לו רישיון לשנה או לא לשנה, או שהוא סטודנט, או שהוא בחילופי סטודנטים, או שמדובר בבן זוג של אזרח ישראלי, או מכל סיבה אחרת שאתה נתת לו, עכשיו - - -     

שאול יציב: נתתי לו לשנה

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  הוא פג תוקף מחר

שמחה רוטמן:  מה יקרה למדינת ישראל אם תיתן לו עכשיו אוטומטית עוד שלושה חודשים?     

שאול יציב: לשלושה חודשים בלבד לא

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  אז הפריטים האלה יורדים

יעל קריב טייטלבאום: זה יחול שישה חודשים אם הרישיון הוא מעל שנה

שמחה רוטמן: אבל הוא אומר שהרישיונות האלה הם לשנה

אלעזר שטרן: עו"ד מיכל גולדנברג ממשרד הבריאות כותבת לי שהיא רוצה לדבר

שאול יציב: הרישיונות ניתנים לשנה, לא לשלושה חודשים

שמחה רוטמן: אגב, כתוב בסעיף 9 למשל, בחוק התרת מקצועות הבריאות, שזה לתקופה שלא תעלה על שנה

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, זה יהיה שלושה חודשים

שמחה רוטמן:  זה לא יהיה שישה חודשים, גם עם הארכות

שאול יציב: זה לגבי מקצועות פארה רפואיים

יוסף גולדברג: מדובר פה ברישיונות והיתרים זמניים

יוסף גולדברג:  הכלל כמובן במשרד הבריאות במקצועות הבריאות שהרישיונות הם רישיונות קבועים לרופאים, אחיות, מיילדות וכו'

יוסף גולדברג:  הרישיונות בהיתרים הזמניים ניתנים לאו דווקא בגלל בעיות של תושבות או אזרחות

יוסף גולדברג:  זה לפעמים יכול להיות אחד השיקולים, אבל לאו דווקא

יוסף גולדברג:  בחלק גדול מהמקרים מדובר בהיתרים זמניים שניתנים בגלל בעיה מקצועית שיש עם אותו אדם, לדוגמה בגלל עבר פלילי, וכן קיימת חשיבות מקצועית מבחינתנו במשרד הבריאות שאותם אישורים והיתרים זמניים לא יוארכו אוטומטית משיקולים של בריאות הציבור וטובת הציבור

שמחה רוטמן: אני מנסה להבין

שמחה רוטמן:  הסתכלתי קודם על אסדרת מקצועות הבריאות הכללי, וראיתי שם שיקולים מאוד רלוונטיים

שמחה רוטמן:  אני מסתכל עכשיו על המיילדות: רשאי המנהל בכל מקרה שימצא לנכון או עד אשר יושלמו העניינים הפורמליים בדבר מתן רישיון, להעניק רישיון זמני לתקופה שלא תעלה על שנה אחת, למבקשת לעסוק בילוד

שמחה רוטמן:  ורשאי המנהל להאריכו לתקופה נוספת שלא תעלה על שנה אחת

שמחה רוטמן:      אם הרישיון הזה ניתן לשנה, אפשר להאריך אותו בעוד שלושה חודשים, עד שיוסדרו העניינים הפורמליים

שמחה רוטמן:  בריאות הציבור לא תיפגע מזה שבן אדם שקיבל רישיון לשנה, יהיה לו לשנה ושלושה חודשים

יוסף גולדברג: יכולים להיות - - -     

שמחה רוטמן: ודאי שיכולים להיות, בכל הרגולציות יכולים להיות

יוסף גולדברג: גורמי המקצוע אומרים שיכולים להיות מקרים בעייתיים

שמחה רוטמן: באותם מקרים תבטלי

שמחה רוטמן:  תעבדי ב-opt out, לא ב-opt in

שמחה רוטמן:  כמה אנשים מקבלים רישיונות לפי הפריטים האלה שלכם?     

יוסף גולדברג: עוד פעם, לא מדובר בכלל, מדובר גם ככה ביוצא מן הכלל

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:  לפי היוצא מן הכלל הזה, שכל הפריטים שנמצאים בתוספת אצלכם, שדיברנו עליהם, תקנות רופאי שיניים, שינניות, טכנאי שיניים, מקצועות בריאות היתר זמני, צוות סיעודי במרפאות, עוסקים בסיעוד בבתי חולים, פקודת מילדות, עוזר רוקח, רוקח – כל אלה הזמניים, כמה יש כאלה? הם החריג, נכון

שמחה רוטמן:  כמה יש כאלה? גרוסו מודו, אני לא אתפוס אותך במשרד

יוסף גולדברג: עוד פעם, אני אשמח אם פרופ' יציב יתייחס למספר

שמחה רוטמן: מתוך אותם אנשים, כמה כאלה את חושבת, ולא על בסיס תלונה, האם עכשיו צריך שאתם, בזמן שאני בטוח שלמשרד הבריאות יש אתגרים מאוד רבים, ואותם אנשים שיכול להיות שהם עכשיו צוות סיעודי בבית חולים, שהם קורסים תחת העבודה, האם אני צריך להטריד אותם עכשיו? הם עובדים שנה במדינת ישראל עם הרישיון הזמני שלהם, האם עכשיו אני אומר להם, ב-6 בינואר פג התוקף שלכם, שייפול לכם העט מהיד, אין הארכה?     

יוסף גולדברג: עוד פעם, אנחנו לא מדברים על ייפול העט מהיד, אנחנו עובדים בעומסים מטורפים - - -     

שמחה רוטמן: נכון, ואני רוצה לחסוך לכם

יוסף גולדברג: נכון, אבל הבאנו את זה בחשבון

יוסף גולדברג:  לדוגמה, בהארכת רישיונות של מוסדות בריאות ביקשנו שזה ייכנס בהארכה הכללית, זה בהחלט יסייע לנו, אבל כשאנחנו מדברים על אנשים שעוסקים במקצועות הבריאות, וניתנים להם היתרים זמניים, בשיחות ובדיונים שעשינו במשרד הבריאות, ובאיזון של האינטרסים - - -     

שמחה רוטמן: כמה מהאנשים שיש להם היתרים זמניים כאלה בסוף לא נותנים להם היתר?     

יוסף גולדברג: אני מבקשת

יוסף גולדברג:  גורמי המקצוע במשרד הבריאות הגיעו למסקנה שאת הנושאים האלה צריך להחריג לטובת בריאות הציבור

יוסף גולדברג:  לגבי מספרים, אני אשמח אם פרופ' יציב יתייחס

שאול יציב: מספר הרישיונות הזמניים האלה הוא קטן ביותר, הוא מזערי

שאול יציב:  אין לי מספרים מדויקים, אני לא רוצה סתם להגיד מספר, אבל זה מספר קטן ביותר

שאול יציב:  אני זוכר מספר מקרים בודדים שבהם נתתי לתייר רישיון זמני, זה דבר סופר נדיר

שאול יציב:  אני לא חושב שצריך בשביל כמה מקרים

שמחה רוטמן: אם אנחנו מדברים ברמת הבודדת, לא שווה להתווכח על זה, למרות שרציתי לחסוך גם לכם וגם להם את זה, אבל אם אתם אומרים שזה ממש מעט, אז תתמודדו

שאול יציב: זה מעט מאוד מקרים

יוסף גולדברג: אם סיימתם בעניין הזה, אני רוצה להתייחס לשאלה שלך קודם לגבי הריבית על התשלום

יוסף גולדברג:  חידדנו את זה, גם בהשוואה לחוק הקודם שעבר, שנוגע לאוכלוסיית המילואימניקים

יוסף גולדברג:  כשאנחנו אומרים שהמועד האחרון לתשלום העיצום נדחה, המשמעות היא שלא נוצר חוב בינתיים, ולכן לא מתווספת שום ריבית, לא ריבית פיגורים, לא הצמדה, כי עדיין אין את החיוב עצמו

יוסף גולדברג:  זה לא שנוצר חיוב ודוחים אותו, ואז יש את הכללים הרגילים, אלא פשוט עדיין לא נוצר חיוב לאותו אדם

שמחה רוטמן: אבל כשזה בתשלומים, אז החיוב קיים

מאיר לוין: זה שונה מתשלומים בהוצאה לפועל, שכבר יש לך חוב כלפי אדם אחר, ודוחים לך את המועדים האחרונים לתשלום, אבל הריבית נצברת, כי כבר נוצר לך החוב כלפיו

מאיר לוין:  כאן, כשפורסים את התשלום של העיצום הכספי, מראש אומרים לך שהחבות לתשלום קמה רק במועד הדחוי, במועד התשלום

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  אז אין ריבית

אלעזר שטרן: משאירים אותם?     

שמחה רוטמן: את הרישיונות הזמנים

שמחה רוטמן:  אני לא אריב אותם

גיא מור: מה הוחלט?     

שמחה רוטמן: ההיתרים הזמניים השארתי, כי הם אמרו שזה בודדים, ושיתמודדו עם זה

שמחה רוטמן:  לגבי המוסד למתמחים, אמרנו שהוא יורד

אלעזר שטרן: אני מציע, אדוני, שנעבור על הנקודות שנשארו פתוחות בתוספת השנייה, ואז נחזור לפה

שמחה רוטמן: מה נשאר פתוח בתוספת השנייה?     

אלעזר שטרן: פסקה (2)

שמחה רוטמן: מהנדסים, אדריכלים וחשמלאים

אלעזר שטרן: (2) ו-(27)

דליה שילי-יריחובר: מבחינת מנהלת האגף האמירה היא שהיא לא תוכל להפעיל – שוב, אנחנו מדברים על מצב שזה מוארך

שמחה רוטמן: לא יהיה לכם תזרים להפעיל את הבחינות שלכם

דליה שילי-יריחובר: כן

דליה שילי-יריחובר:  התקופה היא עד ה-7 בינואר, החידושים מתחילים סמוך לסוף דצמבר, ברבעון הראשון של שנת 2024, ואנשים מחדשים במהלך התקופה הזאת

שמחה רוטמן: יש לכם היערכות שבן אדם שלא צריך לשלם עכשיו את האגרה לא ישלם?     

דליה שילי-יריחובר: סליחה?     

שמחה רוטמן: הרי יש קבוצה די גדולה באוכלוסייה שלא צריכה לשלם את האגרה כרגע

שמחה רוטמן:  איך אתם נערכים לזה? הרי זה באינטרנט

דליה שילי-יריחובר: אני רוצה לבדוק את העניין הזה, אבל אז דיברנו על זה שנטפל בזה בצורה נקודתית

שמחה רוטמן: במחילה, לא

דליה שילי-יריחובר: אני אסביר

דליה שילי-יריחובר:  כרגע הדחייה הזאת היא ל-30 יום, אם אני זוכרת נכון, והפעימה הראשונה שצריך לחדש זה בינואר, אנחנו עדיין לא שם

דליה שילי-יריחובר:  החוק של דחיית תשלומים עדיין לא חל ביחס לרישיונות האלה, ולכן כרגע אין לנו בעיה

שמחה רוטמן: הגיעה לפה נציגה של אגף התקציבים, היא אומרת שסוגיות תזרימיות שכאלה לתפעול האגף, לא אמורות להטריד אתכם כי אתם עובדים בתחשיב שנתי

שמחה רוטמן:  סליחה שאני אומר, זה לא שאגרה נכנסת ב-1 בינואר ומיד היא נכנסת לצנרת

דליה שילי-יריחובר: אני פחות מבינה בתחום הזה, ואני לא רוצה להגיד סתם

דליה שילי-יריחובר:  אבל ממה שאני מבינה יש פה התחייבויות מראש

דליה שילי-יריחובר:  אם אתם רוצים, אפשר אולי להעלות נציג שכן מבין יותר בתקציב

דליה שילי-יריחובר:  חבל שאני אגיד דברים לא מדויקים

שמחה רוטמן: אני מאוד לא אוהב את זה, אני אומר את זה בצורה ברורה

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין מדוע

שמחה רוטמן:  זה לא עומד ברציונלים של החוק, לא עומד ברציונלים שדיברנו עליהם

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר יש בן אדם אחד שמדבר איתי מטעם הממשלה, שזה משרד המשפטים שמוביל את החוק הזה

שמחה רוטמן:  תחליטו מה שאתם רוצים, אני לא אוהב את זה

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה להגיש פה הסתייגויות לחוק, אבל בנוסח הוועדה אני מאוד לא אוהב את זה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה הצדקה

שמחה רוטמן:  למיטב ידיעתי אגרות משולמות לאוצר המדינה

מאיר לוין: כשתחליט על הפסקה נדבר על זה

אלעזר שטרן: (2) ו-(27), יש את פסקות (5) ו-(6) לעניין הייבוא

שמחה רוטמן: מה התשובה שקיבלנו?     

גיא מור: (5) ו-(6) זה מכסות הייבוא

שמחה רוטמן: הם העלו, הם הסבירו, ויתרנו להם

שמחה רוטמן:  כוורות הורידו

אלעזר שטרן: (43) לעניין היתר לפי חוק שעות עבודה ומנוחה

אלעזר שטרן:  דובר על היתרים כלליים או היתרים פרטניים

שמחה רוטמן: הם אמרו שהיתרים כלליים יוחרגו

שמחה רוטמן:  פשוט יהיה כתוב פה היתר כללי לפי חוק שעות עבודה ומנוחה, אבל היתרים פרטניים יוארכו

שמחה רוטמן:  תוסיפו את המילה "כללי"

אלעזר שטרן: (41) לגבי סעיף 65 לחוק שירות תעסוקה

שמחה רוטמן: זה סוכנויות כוח-אדם

מיכל עקביה: הם שכנעו אותך

שמחה רוטמן: אני לא זוכר

שמחה רוטמן:  אני זוכר שאמרתי להם שאם זו בעיה של ערבות, אז בן אדם יבקש

שמחה רוטמן:  אני לא זוכר שהשתכנעתי

שמחה רוטמן:  בדרך כלל זה אירוע כה נדיר שאני זוכר אותו

מאיר לוין: אנחנו צריכים לעבור מהלך כפול, גם אחרי שהשתכנעת לשכנע אותך שהשתכנעת

שמחה רוטמן: אם זה מה שאתם זוכרים, לא בא לי לריב

שמחה רוטמן:  אני לא זוכר שהשתכנעתי, אבל השתכנעתי

אלעזר שטרן: נשארו רק (2) ו-(27)

גיא מור: החלטתם להוריד גם את (46), הסיפור של עבודת נוער

שמחה רוטמן: ממש לא

שמחה רוטמן:  עברנו להיתר כללי לפי חוק שעות עבודה ומנוחה

שמחה רוטמן:      אתם רוצים להודיע על השינויים שכבר דיברנו עליהם?     

יעל קריב טייטלבאום: חזרנו והשתדלנו גם לעשות תיאום מול כמה שיותר רגולטורים

יעל קריב טייטלבאום:  לגבי ההסדר העיקרי, סעיף 2(ב), שם אנחנו מסכימים להוסיף סמכות לראש הממשלה להאריך גם את תקופת ההארכה, זאת אומרת לא רק את התקופה הקובעת, אלא גם את תקופת ההארכה, בפרק זמן שלא יעלה על שלושה חודשים נוספים ממועד הפקיעה, זאת אומרת גג שישה חודשים ממועד הפקיעה המקורי, כל עוד מדובר על אישורים רגולטוריים, שניתנו במקור לתקופה שעולה על שנה

יעל קריב טייטלבאום:  זאת אומרת, אם הרישיון ניתן לתקופה של מעל שנה - - -     

שמחה רוטמן: אני חושב שכדאי להוסיף את זה כסעיף (ג) או כסעיף ב(1)

יעל קריב טייטלבאום: (ב)(1) ו-(2) חשבנו

יעל קריב טייטלבאום:  זה מבחינת הסמכות להאריך את תקופת ההארכה

יעל קריב טייטלבאום:  לגבי הסמכות שכבר הייתה לראש הממשלה להאריך את התקופה הקובעת, שם ההצעה לעשות איזה חלוקה, כן להישאר עם עד תשעה חודשים, אבל לעשות חלוקה ששלושה חודשים ראשונים יהיו רק בסמכות ראש הממשלה בלי אישור הוועדה, כדי לאפשר לעבוד בצורה מהירה, ואחר כך עוד שתי הארכות נוספות של שלושה חודשים ועוד שלושה חודשים שהן דורשות גם את אישור הוועדה

יעל קריב טייטלבאום:  כמובן אותו הסדר של ראש הממשלה, באישור הממשלה ובאישור הוועדה

שמחה רוטמן: הארכה אחת זה בצו באישור הממשלה, והערכה שנייה ושלישית זה צו באישור הממשלה ובאישור הוועדה

יעל קריב טייטלבאום: נכון

יעל קריב טייטלבאום:  לגבי סעיף 2(ג), שהוא עומד פה במהות ההסדר מבחינת הרגולטורים, בניהול הסיכונים שהם עשו ביחס לחוק הזה, חשוב לנו להשאיר אותו

יעל קריב טייטלבאום:  אנחנו כן מציעים להוסיף שאם רשות ציבורית קיבלה החלטה מכוח הסעיף הקטן הזה, לקצר תקופה או בכלל לא להאריך, היא תצטרך לדווח על זה לרשות האסדרה, ורשות האסדרה תצטרך למסור דיווח מרוכז לוועדה כל שלושה חודשים איך הופעל הסעיף הזה

שמחה רוטמן: אוקיי

שמחה רוטמן:  המקבילות של זה אנחנו עושים גם בעניין העיצומים הכספיים?     

יעל קריב טייטלבאום: בכלליות כרגע רשות האסדרה לא מרכזת את נושא האכיפה

שמחה רוטמן: זה לא קשור

שמחה רוטמן:  היא לא מרכזת את נושא האכיפה, אבל השיקול הרגולטורי של קיצור התקופה היא לא צריכה לאשר, היא לא הגורם המאשר, אבל היא כן מרכזת ומדווחת לוועדה

שמחה רוטמן:  אני רוצה מישהו שידווח לי

שמחה רוטמן:  את רוצה שכל רגולטור ידווח לי? אני רוצה שידווחו לי לאיזה מקרים - - -     

יעל קריב טייטלבאום: בגדול, עיצומים כספיים, זו הסיבה ששר המשפטים הוא השר שמוציא את הצו לגביהם ולא ראש הממשלה

ירדן חפר: זה נראה לי בסדר, אבל אני אבקש שוב לבדוק את זה אצלנו

ירדן חפר:  אני כן אגיד שאומנם זה מישור קצת שונה, אבל אנחנו מרכזים מכוח - - -     

שמחה רוטמן: זה לא עניין של סמכות

ירדן חפר: אנחנו מרכזים מכוח הנחיית היועצת בעניין משך זמן באכיפה חלופית

ירדן חפר:  אנחנו מרכזים מדי שנה אצלנו, משרד המשפטים, את כל ההליכים ומשכי הזמן שהם התנהלו

שמחה רוטמן: אני מסכים, אבל זה לא אותו דבר

ירדן חפר: אנחנו כן באיזה פיקוח

שמחה רוטמן: אני יודע, אבל פה זה ספציפית

שמחה רוטמן:  אתם הרי תבואו אליי להאריך בפעם השנייה את הכללי, או שתבואו להאריך את התקופה הקובעת, ואני רוצה לדעת כשאני מאריך כמה השתמשו בחריג הזה

ירדן חפר: הבקשה היא שכל רשות תיתן מספר של מקרים שהיא דחתה?     

שמחה רוטמן: זה אמור להיות סופר נדיר, אני מניח

שמחה רוטמן:  דיברנו על זה על זמן סביר שמתוקן

אלעזר שטרן: זה גם ב-2(ג) וגם ב-4(ד)

אלעזר שטרן:  היו"ר העיר על זה

ירדן חפר: בעיצומים הכספיים אני חושבת אולי לוותר - - -     

אלעזר שטרן: היו"ר לא רצה את המילים "זמן סביר", הוא רצה זמן מוגדר

שמחה רוטמן: 	 "הודעה על החלטה כאמור תימסר בכתב לבעל אישור רגולטורי ובצירוף נימוקים

שמחה רוטמן: " לגבי זמן סביר  או לא סביר, יש את ההוראה הכללית של חוק הפרשנות, אני לא צריך פה עוד יצורים

ירדן חפר: מבחינתי זה בסדר

יעל קריב טייטלבאום: יימסר מראש בכתב

אלעזר שטרן: אנחנו מורידים את המילים "זמן סביר"

אלעזר שטרן: לגבי ההגדרה של אישור רגולטורי לפי פסקה (3), יו"ר הוועדה דיבר על זה שהוא רוצה שההארכה שם לא תהיה שלושה חדשים, אלא ארבעה חודשים

יעל קריב טייטלבאום: חזרנו אליהם, הם מסכימים, אז אפשר להוסיף עוד חודש למי שמנוי בתוספת הראשונה

שמחה רוטמן: זאת אומרת שהאמירה של "תקופת תוקפו של אישור רגולטורי, אישור רגולטורי שאיננו מנוי בתוספת הראשונה"

יובל רויטמן: אפשר להגיד הפוך: לעניין אישור זה וזה - - -     

שמחה רוטמן: ארבעה חודשים

שמחה רוטמן:  אוקיי

שמחה רוטמן:  ותקופת ההארכה השנייה של ראש הממשלה?     

אלעזר שטרן: שלושה חודשים

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  זה ארבעה פלוס שלושה

אלעזר שטרן: נקודה נוספת שרשומה אצלי שיו"ר הוועדה העיר לגבי אישור שניתן בתוך התקופה הקובעת ונקבע לגביו שההארכה של החוק לא תחול עליו

אלעזר שטרן:  יו"ר הוועדה ביקש להחריג אישור שניתן בתוך התקופה הקובעת מראש על ידי הרגולטור, אם הוא כתב באישור שהוא נותן אישור רק לחודשיים ולא מאריך אותו

שמחה רוטמן: אישורים שניתנו בתקופה, כדי לא לייצר אפקט מצנן

יעל קריב טייטלבאום: כמו שהתבקש לגבי עיצומים כספיים - - -     

שמחה רוטמן: אמרתי לא, אמרתי שזה קיים, שפשוט הרגולטור עצמו יעשה את זה

יובל רויטמן: מה שהפריע לי שזה חל באופן רטרואקטיבי

יובל רויטמן:  הרגולטורים, יכול להיות שכבר נתנו אישורים, ולא כתבו בהם את ההחרגה הזאת

שמחה רוטמן: אין לי חשש מאפקט מצנן

שמחה רוטמן:  נתת – נתת

שמחה רוטמן:  אני חושש מסיטואציה שאני רוצה לתת אישור עכשיו ל-35 ימים, ואין לי דרך

שמחה רוטמן:  פתרנו את זה בדרך אחרת

שמחה רוטמן:  לא צריך לכתוב את זה בחוק לדעתי

שמחה רוטמן:  כשאתה נותן אישור ל-35 ימים, דעו לכם, רגולטורים שמקשיבים לנו, תכתבו 35 ימים, ואני כבר מודיע לך שהוא לא יוארך, ואז ממילא חל עליו סעיף 2(א)

יובל רויטמן: זה יותר 2(ג)

שמחה רוטמן: אם אתם רוצים, אפשר לעשות קולב בלבד, שעל אישור שניתן בתקופת ההארכה לא צריך נימוקים

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לחייב אותו בנימוקים

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לייצר לו אפקט מצנן למתן אישורים רגילים

שמחה רוטמן:  אם אתה נותן אישור בתוך תקופת ההארכה, אתה יכול לקבוע מראש שהוא לא יוארך, מטעם זה בלבד שהוא ניתן בתקופת ההארכה

מאיר לוין: שייתן נימוקים, אולי אפשר לוותר על הדיווח

שמחה רוטמן: למה נימוקים? אני הייתי נותן אישור של 35 יום תמיד

שמחה רוטמן:  עכשיו אני בתקופה שאני נותן 35 ימים

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה שזה יהיה 35 פלוס שלושה חודשים

מאיר לוין: אז דרישת הנימוק והדיווח תהיה רק ביחס לאישורים קודמים

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אבל כדאי להוסיף סעיף שאומר: על אף האמור בסעיף (ג) על אישור שניתן לראשונה בתקופה הקובעת, רשאי - - - להודיע כי לא יחולו עליו הוראות חוק זה בעת מתן האישור

שמחה רוטמן:  בלי נימוקים מיוחדים ובלי כלום, וזה לא נספר לו

שמחה רוטמן:  אם הרגולטור ינהל את הסיכונים שלו שגוי – אבל שוב, זה לא זה, כי הוא נותן את זה עכשיו, הוא כבר יודע מה המצב

שמחה רוטמן:  יש משהו שאני מפספס

יעל קריב טייטלבאום: לא

יעל קריב טייטלבאום:  בסדר

יעל קריב טייטלבאום:  מקובל

שמחה רוטמן: בן אדם שנותן אישור ל-35 ימים, הוא כבר יודע את המצב

מאיר לוין: מה שהוא לא יודע, אם יהיו אחר כך הארכות של התקופות

מאיר לוין:  יכול להיות שאם הוא היה יודע שהמצב במשק, המצב יהיה קשה, הוא כן היה נותן לו הארכה

מאיר לוין:  כיוון שיש תקופה די ארוכה שההסדר הזה יחול, הוא יכול לעשות את השיקול אם הוא רוצה או לא רוצה לעשות את זה בזמן מתן - - -     

שמחה רוטמן: רק שהוא לא צריך נימוקים

אלעזר שטרן: נקודה נוספת שאם אני מבין נכון יו"ר הוועדה ויתר עליה, הנושא הזה של תנאי המפקיע את תוקפו

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  ויתרתי

אלעזר שטרן: אני רק אציין, מה שיעל הציגה קודם, של תשעה חודשים, שבשלושה חודשים הראשונים זה בלי אישור ועדה, והשלושה חודשים פעמיים הנוספים זה עם אישור ועדה, צריך לייבא את זה גם לסעיף 4 וגם לסעיף 5, לכל אחד מהסעיפים בהתאמה

שמחה רוטמן: אנחנו נצא להפסקה

שמחה רוטמן:  נחזור ב-16:30

שמחה רוטמן:  ככל שנסגור את הנוסח, נעשה גם הצבעות

שמחה רוטמן: אנחנו מחדשים את ישיבת הוועדה

שמחה רוטמן:  אנחנו כמובן בעיסוק שמאוד-מאוד רלוונטי לאנשים שיושבים כעת במרחבים המוגנים, הם לא צריכים להתעסק באישורים רגולטוריים, ובזה בדיוק אנחנו עוסקים כאן, כדי לחסוך את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  בכל מקרה מכאן כמובן אנחנו נתפלל לכך שלא יהיו פגיעות ושכל האנשים יוכלו לצאת ולחזור לשגרה בהקדם האפשרי

שמחה רוטמן:      עדכונים – מלבד העדכונים שדובר עליהם קודם, נושא המהנדסים והחשמלאים, שזה פריטים (2) ו-(27) לתוספת השנייה, אנחנו נכלול, אחרי דיבור והסכמה עם משרד העבודה

שמחה רוטמן:  תודה לכם על כך

שמחה רוטמן:  ממילא ההארכה האוטומטית של השלושה חודשים תחול גם על הרישיונות שלהם

אלעזר שטרן: הכוונה שאנחנו מוחקים אותם מהתוספת

שמחה רוטמן: נוריד אותם מהתוספת, ולכן ההסדרים הכלליים שחלים בחוק יחולו לגביהם

אלעזר שטרן: תיקון התוספת לפי סעיף 3

שמחה רוטמן: לפני זה אני רק מזכיר ומחזיר אותנו לנושא של אישורים לפי שעות עבודה ומנוחה, שזה גם האישורים לשעות נוספות, וגם האישור שזה שר כלכלה

דליה שילי-יריחובר: מנוחה שבועית זה שר הכלכלה, שעות נוספות זה שר - - -     

שמחה רוטמן: בנושא הזה אמרנו שני דברים

שמחה רוטמן:  דבר אחד, אמרנו כבר קודם, שההיתרים הכלליים לא בעסק, כולל ההיתרים הכלליים שאתם כבר מוציאים במסגרת המצב המיוחד

שמחה רוטמן:  הם הוחרגו, את זה כבר אמרנו קודם

דליה שילי-יריחובר: יש גם היתרים כלליים בכלל

שמחה רוטמן: גם ההיתרים הכלליים בכלל

שמחה רוטמן:  היתר כללי, יתמודדו איתו במישור הכללי

שמחה רוטמן:  ההיתרים הפרטניים שניתנים כן יוארכו

שמחה רוטמן:  אני מזכיר, נאמר מראש שחלק גדול מההיתרים האלה הם היתרים נקודתיים שהם ממילא לא ל-30 יום, ולכן החוק לא חל עליהם בכלל

שמחה רוטמן:  האישורים שיינתנו עכשיו, בתקופת ההארכה הזאת, מראש אם אתם סבורים במשרד – אתם נותנים אותם ל-35 ימים לצורך העניין, ואתם רוצים שזה באמת יהיה 35 ימים ולא 35 ימים פלוס שלושה חודשים, אז בזמן מתן ההיתר תשתמשו בסעיף שאמרנו שיתווסף, אישורים שניתנים בזמן התקופה, לא צריכים לעבור את המסלול של סעיף קטן (ג), אלא אפשר בסעיף הנפרד לתת אותם מראש ולכתוב שהם לא יוארכו או לא תחול עליהם הוראת השעה – תפעילו את שיקול הדעת שלכם, אני מקווה בשום שכל

שמחה רוטמן:  ההיתרים הקצרים אמרנו שזה בכל מקרה לא חל

דליה שילי-יריחובר: בלי קשר לחוק שעות עבודה ומנוחה, לגבי החשמלאים והמהנדסים אמרנו מבחינת הסוגיה התקציבית שזה כרגע לא משפיע, וככל שתהיה הארכה של ההוראה, המשרד שלנו יצטרך למצוא פתרון

שמחה רוטמן: ואם לא תמצאו, תבקשו להוסיף את זה אז, לפני התוספת השנייה, במסגרת מנגנון העדכון

שמחה רוטמן:  יש לזה מנגנון, עשינו אותו כדי לשקול, לא כדי לאשר אוטומטית

שמחה רוטמן:      בנוסף, בכל הנוגע לסוגיית ההתייעצות, הוספנו לכל התוספות התייעצות עם הרשות

שמחה רוטמן:  כלומר, תתווסף הגדרה רשות

אלעזר שטרן: רשות או ראש הרשות?     

שמחה רוטמן: מה שרשום בחוק

אלעזר שטרן: הרשות זה המליאה, אם אני זוכר נכון

שמחה רוטמן: מאחר שהיה כתוב פה "התייעצות עם ראש הממשלה", בגלל שהרשות יושבת במשרד ראש הממשלה, ומאחר שבחוק עקרונות האסדרה נקבעה התייעצות, גם של שרים, עם רשות האסדרה – כתוב שם עם רשות או עם ראש הרשות?     

קריאה: רשות

יובל רויטמן: הרשות זה לא המליאה

יובל רויטמן:  לדעתי לא כדאי שתהיה המליאה

שמחה רוטמן: זו לא המליאה, זו הרשות

שמחה רוטמן:  התייעצות עם הרשות

שמחה רוטמן:  ולכן גם פה, לפני הוספת תוספות, השר שהוא הגורם שבסופו של דבר בלעדיו אין, והוא גם הגורם המחליט, זאת אומרת שגם אם ראש הרשות או הרשות יגידו לו שהם לא מסכימים, אז תהיה התייעצות שהסתיימה בחוסר הסכמה, והוא יוכל להביא את זה לאישור הוועדה בכל מקרה, אז הרשות היא הגורם שאיתו מתייעצים, כלל הגורמים

שמחה רוטמן:  אני לא מבדיל בנושא הזה בין רשויות, תאגידים סטטוטוריים

שמחה רוטמן:  כולם – התייעצות

שמחה רוטמן:  לא מחייבים אותו, אבל כדי שיהיה גורם מרכז אחד לעניין החוק הזה

שמחה רוטמן:  זה הדבר שאמרנו בהקשר הזה

שמחה רוטמן:      לגבי העיצומים הכספיים, גם שם אנחנו לא רוצים התייעצות? לגבי שר המשפטים רשאי בצו - - -     

ירדן חפר: אתם בסדר עם זה שיהיה עדכון לרשות האסדרה?     

שמחה רוטמן: זה לגבי עדכון, זה לא לגבי הארכה

שמחה רוטמן:  אין שם תוספות

שמחה רוטמן:  שם אין התייעצות

שמחה רוטמן:  גם לסעיף 4(ד) - - -     

אלעזר שטרן: - - - תיקון התוספות

שמחה רוטמן: על תיקון התוספות דיברנו

שמחה רוטמן:  עכשיו אני מוודא שוב על 4(ד) ו-2(ג)

שמחה רוטמן:  עדכון לרשות ודיווח לוועדה אחת לשלושה חודשים

שמחה רוטמן:  על כל שימוש בסעיף 2(ג)

ירדן חפר: מקרים פרטניים

שמחה רוטמן: כל שימוש בסעיף 2(ג) או 4(ד) תעודכן רשות האסדרה, ותדווח פעם בשלושה חודשים לוועדה, כדי שנדע כמה פעמים נעשה שימוש בחריג, ונדע לטייב את העבודה שלנו בהארכות

יעל קריב טייטלבאום: רק להוסיף לגבי בדיקות תקופתיות של מתקני גז, משרד האנרגיה ביקשו שכמו שלראש הממשלה ניתנה סמכות גם להאריך את תקופת ההארכה, שגם להם תהיה האפשרות הזאת

יעל קריב טייטלבאום:  זה סעיף 5(ג)

שמחה רוטמן: כתוב "לא האריך ראש הממשלה את התקופה הקובעת כאמור רשאי שר האנרגיה והתשתיות"

יעל קריב טייטלבאום: אבל לא רק הארכה - - -     

אלעזר שטרן: הרי הוספת, מעבר להארכת התקופה הקובעת, לא פה, הוספת בסעיף 2 שיש אפשרות גם להאריך את תקופת ההארכה, ואז שאלתי אותם האם גם בהקשר הזה של מתקני הגז הם רוצים את האפשרות להאריך גם את תקופת ההארכה

שמחה רוטמן: מה שנקרא "תקופת הדחייה"

אלעזר שטרן: והתשובה היא כן

אלעזר שטרן:  התשובה שלהם הייתה חיובית

שמחה רוטמן: אין לי בעיה

יעל קריב טייטלבאום: הם רק ביקשו לחדד שתהיה אפשרות להחיל את זה, שזה לא יהיה קשור בהכרח - - -     

שמחה רוטמן: כל מה ששר האנרגיה והתשתיות עושה, הוא עושה עצמאית

יעל קריב טייטלבאום: וגם לגבי חלק ממתקני הגז או כל מתקני הגז

קריאה: יש סוגים שונים

שמחה רוטמן: הסמכות לעשות דבר היא להתנותו בתנאים

שמחה רוטמן:  שוב, אני לא מחוקק את חוק הפרשנות בכל פעם

יעל קריב טייטלבאום: פשוט גם בסעיף הזה כתוב "הארכת התקופה הקובעת" בסיפא - - -     

שמחה רוטמן: זה צריך להיות התקופה הקובעת או תקופת הדחייה

יעל קריב טייטלבאום: בדיוק

שמחה רוטמן: תקופת דחייה זה רק פעם אחת

שמחה רוטמן:  צריך לעשות את ההסדר המקביל

גיא מור: הוספנו פריט (10) לתוספת הראשונה, ועשינו כל מיני תיקונים קטנים בנוסח ולא קראנו

גיא מור:       פריט (10) לתוספת הראשונה, "אישור בדבר כשירות נפשית שנתן פסיכולוג מומחה, קליני, רפואי, שיקומי או תעסוקתי, שאישר השר לביטחון לאומי, לאחר התייעצות עם שר הבריאות, לפי סעיף 11ב1(א) לחוק כלי ירייה, התש"ט–1949 – מנהל האגף לרישוי כלי ירייה במשרד לביטחון לאומי"

גיא מור:      המשרד לביטחון לאומי ביקש תיקון של הנוסח בתוספת השנייה שלהם

שמחה רוטמן: מה הם רוצים שם?     

גיא מור: הם רוצים להפנות - - -     

שמחה רוטמן: הם לא רוצים להפנות לתוקפם של רישיונות, אלא לכלי ירייה

גיא מור: לחוק ולא לתקנות

דליה שילי-יריחובר: הם מבקשים בתוספת השניה לכתוב: "רישיונות לפי סעיפים 2(ב), 2(ג), 4, 5, 5(ד), 6, 7(ג) או 8, לחוק כלי ירייה, התש"ט–1949"

שמחה רוטמן: מה הדלתא? מה זה מוסיף לכם?     

גיא מור: הם היפנו לתקנות, והתקנות מפנות לחוק, אז שתהיה הפנייה לחוק הראשי באופן ישיר

שמחה רוטמן: זה עניין ניסוחי?     

גיא מור: נטו

גיא מור:  זה לא משנה את המהות

שמחה רוטמן: מאחר שאני יודע איזה הסדרים הם עשו להארכה גם ככה זה בסדר, זה לא מפריע לי

שמחה רוטמן:  אחרי הנוסח שהוקרא, כולל התיקונים שאמרנו, מי בעד, ירים את ידו

שמחה רוטמן: אושרה

שמחה רוטמן: אני קובע כי נוסח הוועדה אושר לקריאה השנייה והשלישית, והוא יוכן ויועלה למליאה בהקדם האפשרי

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל הנוכחים על הסבלנות ועל ההסכמות

שמחה רוטמן:  ישיבו זו נעולה