ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 149, 2023-10-10 00:00

שמחה רוטמן: אתם תסלחו לי שאני לא אגיד בוקר טוב

שמחה רוטמן:  אנחנו היום נמצאים ב-כ"ה בתשרי תשפ"ד, בנושא תקנות הדיינים (סדרי דין בבתי הדין הרבניים בעת מצב חירום מיוחד), התשפ"ד-2023

שמחה רוטמן:  מדובר בתקנות שנועדו לעשות את מה שכבר מתרחש בבתי המשפט ובערכאות דומות, ששם פשוט לא צריך אישור ועדה, והתקנות הללו, על פי חוק זקוק אישור ועדה, ולכן אנחנו מקיימים את הדיון החריג הזה

שמחה רוטמן:  לפני תחילת הדיון אני רוצה להגיד משפט בפרק תהילים

שמחה רוטמן:  פרק תהילים יהיה קצת ארוך, אז תסלחו לי על כך, ותהיו איתי בסבלנות

שמחה רוטמן:  אתם יכולים להצטרף, זה יהיה תהילים פרק י"ח

שמחה רוטמן:  יהיה הרבה מאוד זמן, בעזרת השם, לדיונים, לוויכוחים, לתחקירים

שמחה רוטמן:       אנחנו היום, כולנו, האויבים שלנו לא מכירים בהבדלים בינינו

שמחה רוטמן:  בשטחי הכינוס בדרום, בצפון, במרכז, בכל מקום, ובכל מקום שהם, החיילים שלנו לא מכירים בהבדלים שלנו

שמחה רוטמן:  אותם לא מעניין כמובן, לא את האויבים שלנו ולא את האוהבים שלנו, לא מעניין איזה פתק שמנו בקלפי, לא מעניין את מי אנחנו חושבים שמתאים להיות ראש ממשלה, ואפילו אפילו לא מעניין מה אנחנו חושבים על מערכת המשפט

שמחה רוטמן:  אותם מעניין דבר אחד – להשמיד אותנו

שמחה רוטמן:  ואותנו מעניין דבר אחד – לנצח

שמחה רוטמן:  ולכן, את כל ההבדלים נשים בצד, את כל הוויכוחים נשים בצד, ונפעל, בעזרת השם, ביחד, ונעשה ונצליח

שמחה רוטמן:       "(א) לַמְנַצֵּ֤חַ ׀ לְעֶ֥בֶד יְהוָ֗ה לְדָ֫וִ֥ד אֲשֶׁ֤ר דִּבֶּ֨ר ׀ לַיהוָ֗ה אֶת־דִּ֭בְרֵי הַשִּׁירָ֣ה הַזֹּ֑את בְּי֤וֹם הִֽצִּיל־יְהוָ֘ה אוֹת֥וֹ מִכַּ֥ף כָּל־אֹ֝יְבָ֗יו וּמִיַּ֥ד שָׁאֽוּל

שמחה רוטמן:  // (ב) וַיֹּאמַ֡ר אֶרְחָמְךָ֖ יְהוָ֣ה חִזְקִֽי

שמחה רוטמן:  // (ג) יְהוָ֤ה ׀ סַֽלְעִ֥י וּמְצוּדָתִ֗י וּמְפַ֫לְטִ֥י אֵלִ֣י צ֭וּרִי אֶֽחֱסֶה־בּ֑וֹ מָֽגִנִּ֥י וְקֶֽרֶן־יִ֝שְׁעִ֗י מִשְׂגַּבִּֽי

שמחה רוטמן:  // (ד) מְ֭הֻלָּל אֶקְרָ֣א יְהוָ֑ה וּמִן־אֹ֝יְבַ֗י אִוָּשֵֽׁעַ

שמחה רוטמן:  // (ה) אֲפָפ֥וּנִי חֶבְלֵי־מָ֑וֶת וְֽנַחֲלֵ֖י בְלִיַּ֣עַל יְבַֽעֲתֽוּנִי

שמחה רוטמן:  // (ו) חֶבְלֵ֣י שְׁא֣וֹל סְבָב֑וּנִי קִ֝דְּמ֗וּנִי מ֣וֹקְשֵׁי מָֽוֶת

שמחה רוטמן:  // (ז) בַּצַּר־לִ֤י ׀ אֶֽקְרָ֣א יְהוָה֮ וְאֶל־אֱלֹהַ֪י אֲשַׁ֫וֵּ֥עַ יִשְׁמַ֣ע מֵהֵיכָל֣וֹ קוֹלִ֑י וְ֝שַׁוְעָתִ֗י לְפָנָ֤יו ׀ תָּב֬וֹא בְאָזְנָֽיו

שמחה רוטמן:  // (ח) וַתִּגְעַ֬שׁ וַתִּרְעַ֨שׁ ׀ הָאָ֗רֶץ וּמוֹסְדֵ֣י הָרִ֣ים יִרְגָּ֑זוּ וַ֝יִּתְגָּֽעֲשׁ֗וּ כִּי־חָ֥רָה לֽוֹ

שמחה רוטמן:  // (ט) עָ֘לָ֤ה עָשָׁ֨ן ׀ בְּאַפּ֗וֹ וְאֵשׁ־מִפִּ֥יו תֹּאכֵ֑ל גֶּ֝חָלִ֗ים בָּעֲר֥וּ מִמֶּֽנּוּ

שמחה רוטמן:  // (י) וַיֵּ֣ט שָׁ֭מַיִם וַיֵּרַ֑ד וַ֝עֲרָפֶ֗ל תַּ֣חַת רַגְלָֽיו

שמחה רוטמן:  // (יא) וַיִּרְכַּ֣ב עַל־כְּ֭רוּב וַיָּעֹ֑ף וַ֝יֵּ֗דֶא עַל־כַּנְפֵי־רֽוּחַ

שמחה רוטמן:  // (יב) יָ֤שֶׁת חֹ֨שֶׁךְ ׀ סִתְר֗וֹ סְבִֽיבוֹתָ֥יו סֻכָּת֑וֹ חֶשְׁכַת־מַ֝֗יִם עָבֵ֥י שְׁחָקִֽים

שמחה רוטמן:  // (יג) מִנֹּ֗גַהּ נֶ֫גְדּ֥וֹ עָבָ֥יו עָבְר֑וּ בָּ֝רָ֗ד וְגַֽחֲלֵי־אֵֽשׁ

שמחה רוטמן:  // (יד) וַיַּרְעֵ֬ם בַּשָּׁמַ֨יִם ׀ יְֽהוָ֗ה וְ֭עֶלְיוֹן יִתֵּ֣ן קֹל֑וֹ בָּ֝רָ֗ד וְגַֽחֲלֵי־אֵֽשׁ

שמחה רוטמן:  // (טו) וַיִּשְׁלַ֣ח חִ֭צָּיו וַיְפִיצֵ֑ם וּבְרָקִ֥ים רָ֝ב וַיְהֻמֵּֽם

שמחה רוטמן:  // (טז) וַיֵּ֤רָא֨וּ ׀ אֲפִ֥יקֵי מַ֗יִם וַֽיִּגָּלוּ֮ מוֹסְד֪וֹת תֵּ֫בֵ֥ל מִגַּעֲרָ֣תְךָ֣ יְהוָ֑ה מִ֝נִּשְׁמַ֗ת ר֣וּחַ אַפֶּֽךָ

שמחה רוטמן:  // (יז) יִשְׁלַ֣ח מִ֭מָּרוֹם יִקָּחֵ֑נִי יַֽ֝מְשֵׁ֗נִי מִמַּ֥יִם רַבִּֽים

שמחה רוטמן:  // (יח) יַצִּילֵ֗נִי מֵאֹיְבִ֥י עָ֑ז וּ֝מִשֹּׂנְאַ֗י כִּֽי־אָמְצ֥וּ מִמֶּֽנִּי

שמחה רוטמן:  // (יט) יְקַדְּמ֥וּנִי בְיוֹם־אֵידִ֑י וַֽיְהִי־יְהוָ֖ה לְמִשְׁעָ֣ן לִֽי

שמחה רוטמן:  // (כ) וַיּוֹצִיאֵ֥נִי לַמֶּרְחָ֑ב יְ֝חַלְּצֵ֗נִי כִּ֘י חָ֥פֵֽץ בִּֽי

שמחה רוטמן:  // (כא) יִגְמְלֵ֣נִי יְהוָ֣ה כְּצִדְקִ֑י כְּבֹ֥ר יָ֝דַ֗י יָשִׁ֥יב לִֽי

שמחה רוטמן:  // (כב) כִּֽי־שָׁ֭מַרְתִּי דַּרְכֵ֣י יְהוָ֑ה וְלֹֽא־רָ֝שַׁ֗עְתִּי מֵאֱלֹהָֽי

שמחה רוטמן:  // (כג) כִּ֣י כָל־מִשְׁפָּטָ֣יו לְנֶגְדִּ֑י וְ֝חֻקֹּתָ֗יו לֹא־אָסִ֥יר מֶֽנִּי

שמחה רוטמן:  // (כד) וָאֱהִ֣י תָמִ֣ים עִמּ֑וֹ וָ֝אֶשְׁתַּמֵּ֗ר מֵעֲוֺנִֽי

שמחה רוטמן:  // (כה) וַיָּֽשֶׁב־יְהוָ֣ה לִ֣י כְצִדְקִ֑י כְּבֹ֥ר יָ֝דַ֗י לְנֶ֣גֶד עֵינָֽיו

שמחה רוטמן:  // (כו) עִם־חָסִ֥יד תִּתְחַסָּ֑ד עִם־גְּבַ֥ר תָּ֝מִ֗ים תִּתַּמָּֽם

שמחה רוטמן:  // (כז) עִם־נָבָ֥ר תִּתְבָּרָ֑ר וְעִם־עִ֝קֵּ֗שׁ תִּתְפַּתָּֽל

שמחה רוטמן:  // (כח) כִּֽי־אַ֭תָּה עַם־עָנִ֣י תוֹשִׁ֑יעַ וְעֵינַ֖יִם רָמ֣וֹת תַּשְׁפִּֽיל

שמחה רוטמן:  // (כט) כִּֽי־אַ֭תָּה תָּאִ֣יר נֵרִ֑י יְהוָ֥ה אֱ֝לֹהַ֗י יַגִּ֥יהַּ חָשְׁכִּֽי

שמחה רוטמן:  // (ל) כִּֽי־בְ֭ךָ אָרֻ֣ץ גְּד֑וּד וּ֝בֵֽאלֹהַ֗י אֲדַלֶּג־שֽׁוּר

שמחה רוטמן:  // (לא) הָאֵל֮ תָּמִ֪ים דַּ֫רְכּ֥וֹ אִמְרַֽת־יְהוָ֥ה צְרוּפָ֑ה מָגֵ֥ן ה֝֗וּא לְכֹ֤ל ׀ הַחֹסִ֬ים בּֽוֹ

שמחה רוטמן:  // (לב) כִּ֤י מִ֣י אֱ֭לוֹהַּ מִבַּלְעֲדֵ֣י יְהוָ֑ה וּמִ֥י צ֝֗וּר זוּלָתִ֥י אֱלֹהֵֽינוּ

שמחה רוטמן:  // (לג) הָ֭אֵל הַמְאַזְּרֵ֣נִי חָ֑יִל וַיִּתֵּ֖ן תָּמִ֣ים דַּרְכִּֽי

שמחה רוטמן:  // (לד) מְשַׁוֶּ֣ה רַ֭גְלַי כָּאַיָּל֑וֹת וְעַ֥ל בָּ֝מֹתַ֗י יַעֲמִידֵֽנִי

שמחה רוטמן:  // (לה) מְלַמֵּ֣ד יָ֭דַי לַמִּלְחָמָ֑ה וְֽנִחֲתָ֥ה קֶֽשֶׁת־נְ֝חוּשָׁ֗ה זְרוֹעֹתָֽי

שמחה רוטמן:  // (לו) וַתִּתֶּן־לִי֮ מָגֵ֪ן יִ֫שְׁעֶ֥ךָ וִֽימִינְךָ֥ תִסְעָדֵ֑נִי וְֽעַנְוַתְךָ֥ תַרְבֵּֽנִי

שמחה רוטמן:  // (לז) תַּרְחִ֣יב צַעֲדִ֣י תַחְתָּ֑י וְלֹ֥א מָ֝עֲד֗וּ קַרְסֻלָּֽי

שמחה רוטמן:  // (לח) אֶרְדּ֣וֹף א֭וֹיְבַי וְאַשִּׂיגֵ֑ם וְלֹֽא־אָ֝שׁוּב עַד־כַּלּוֹתָֽם

שמחה רוטמן:  // (לט) אֶ֭מְחָצֵם וְלֹא־יֻ֣כְלוּ ק֑וּם יִ֝פְּל֗וּ תַּ֣חַת רַגְלָֽי

שמחה רוטמן:  // (מ) וַתְּאַזְּרֵ֣נִי חַ֭יִל לַמִּלְחָמָ֑ה תַּכְרִ֖יעַ קָמַ֣י תַּחְתָּֽי

שמחה רוטמן:  // (מא) וְֽאֹיְבַ֗י נָתַ֣תָּה לִּ֣י עֹ֑רֶף וּ֝מְשַׂנְאַ֗י אַצְמִיתֵֽם

שמחה רוטמן:  // (מב) יְשַׁוְּע֥וּ וְאֵין־מוֹשִׁ֑יעַ עַל־יְ֝הוָ֗ה וְלֹ֣א עָנָֽם

שמחה רוטמן:  // (מג) וְֽאֶשְׁחָקֵ֗ם כְּעָפָ֥ר עַל־פְּנֵי־ר֑וּחַ כְּטִ֖יט חוּצ֣וֹת אֲרִיקֵֽם

שמחה רוטמן:  // (מד) תְּפַלְּטֵנִי֮ מֵרִ֪יבֵ֫י עָ֥ם תְּ֭שִׂימֵנִי לְרֹ֣אשׁ גּוֹיִ֑ם עַ֖ם לֹא־יָדַ֣עְתִּי יַֽעַבְדֽוּנִי

שמחה רוטמן:  // (מה) לְשֵׁ֣מַֽע אֹ֭זֶן יִשָּׁ֣מְעוּ לִ֑י בְּנֵֽי־נֵ֝כָ֗ר יְכַחֲשׁוּ־לִֽי

שמחה רוטמן:  // (מו) בְּנֵי־נֵכָ֥ר יִבֹּ֑לוּ וְ֝יַחְרְג֗וּ מִֽמִּסְגְּרֽוֹתֵיהֶֽם

שמחה רוטמן:  // (מז) חַי־יְ֭הוָה וּבָר֣וּךְ צוּרִ֑י וְ֝יָר֗וּם אֱלוֹהֵ֥י יִשְׁעִֽי

שמחה רוטמן:  // (מח) הָאֵ֗ל הַנּוֹתֵ֣ן נְקָמ֣וֹת לִ֑י וַיַּדְבֵּ֖ר עַמִּ֣ים תַּחְתָּֽי

שמחה רוטמן:  // (מט) מְפַלְּטִ֗י מֵאֹ֫יְבָ֥י אַ֣ף מִן־קָ֭מַי תְּרוֹמְמֵ֑נִי מֵאִ֥ישׁ חָ֝מָ֗ס תַּצִּילֵֽנִי

שמחה רוטמן:  // (נ) עַל־כֵּ֤ן ׀ אוֹדְךָ֖ בַגּוֹיִ֥ם ׀ יְהוָ֑ה וּלְשִׁמְךָ֥ אֲזַמֵּֽרָה

שמחה רוטמן:  // (נא) מַגְדִּיל֮ יְשׁוּע֪וֹת מַ֫לְכּ֥וֹ וְעֹ֤שֶׂה חֶ֨סֶד ׀ לִמְשִׁיח֗וֹ לְדָוִ֥ד וּלְזַרְע֗וֹ עַד־עוֹלָֽם‬‬‬‬‬‬

שמחה רוטמן: "     בעזרת השם נעשה ונצליח

שמחה רוטמן:  אנחנו נאחל מפה הצלחה וניצחון לכל חיילנו בכל מקום שהם

שמחה רוטמן:  אנחנו נזכיר שגם מנהל הוועדה הקבוע היום לא פה כי הוא מגויס למילואים, וגם ידיו, בעזרת השם, יצליחו במלחמה באויבנו יחד עם כל שאר החיילים שאיתו

שמחה רוטמן:       אתמול ביקרתי יחד עם ארז, היינו שם ביחד, במרכז החללים

שמחה רוטמן:  עומדים שם בחוץ ובפנים

שמחה רוטמן:  ממתינים לבשורה המרה ועובדים יחד

שמחה רוטמן:  עומדים שם בחוץ ובפנים כולנו

שמחה רוטמן:  כולם כולל כולם, בלי הבדל

שמחה רוטמן:  דתיים, חילוניים, מסורתיים

שמחה רוטמן:  גם מבני העמים האחרים אשר איתנו שגם הם נפגעו

שמחה רוטמן:  כולם, כולם עובדים ביחד לטובת הניצחון

שמחה רוטמן:  כולם מתאבלים על הנופלים ויוצאים מיד באותה עת למלחמה, כדי להחזיר אותנו לאיפה שאנחנו צריכים להיות, ולנצח ולייצר את הדבר שכולנו, כולנו צריכים אותו – ניצחון מלא על האויבים שלנו, בטחון מלא לנו ולאנשינו, ובעזרת השם כולנו נעשה ונצליח

שמחה רוטמן:  חברי כנסת

טלי גוטליב: ארז, אתה רוצה לפניי?     

ארז מלול: כן, טוב

ארז מלול:  בוקר טוב, אני מצטרף לדברי יושב הראש, לאחל לכוחותינו הצלחה בסייעתא דשמיא

ארז מלול:  וכמובן לראש הממשלה וכל צמרת הביטחון, הקבינט, שהשם ינחה אותם בעצה טובה לטובת עם ישראל

ארז מלול:  אתמול השתתפתי בהלוויה בערב של הנרצח עמית כהן

ארז מלול:  בן 24 שנרצח עם בת זוגו

ארז מלול:  ואין, הלב כואב לראות את המשפחות ואת הכאב, איך נפל עליהם רעם ביום בהיר, הצרה הזאת

ארז מלול:  היו זוג לפני חתונה ממש

ארז מלול:  וכמו שאמר יושב הראש, הרוצחים, פראי האדם האלה, כשהם יורים הם לא מבחינים במי הם יורים

ארז מלול:  העיקר שיהיה יהודי

ארז מלול:  לא משנה אם הוא אזרח ישראל, לא אזרח ישראל, ימין, שמאל, חרדי, דתי-לאומי, וגם ערבי

ארז מלול:  העיקר שהוא יהיה מהארץ שלנו

ארז מלול:  ולצערי גם אין בית אשר אין בו מת

ארז מלול:  אין, ואני מתכוון לזה, שאין, מרוב הרוגים, אין דבר כזה שאתה לא מכיר את המשפחה או נתקל בחבר או בשכן

ארז מלול:  זה משהו, באמת אירוע מצמרר

ארז מלול:       ואני פה חייב גם, אתמול הייתי עם יושב הראש שמחה, במחנה שורה, בזיהוי גופות

ארז מלול:  ויש שם עבודה, אתה רואה את עם ישראל בתפארתו

ארז מלול:  בשעה כזאת קשה, איך הם נותנים מעצמם, 24 שעות, ומנסים להקל על המשפחות ולדאוג לכבוד המת

ארז מלול:  וגם בל נשכח את כל עמך ישראל, אני מקבל פה סרטונים של התנדבויות שונות בכל מיני נושאים

ארז מלול:  בהכנת אוכל, הבאת מצרכים, תפילות, התגייסות, תרומות

ארז מלול:  מהארץ, מהעולם

ארז מלול:  זה משהו, זה עם ישראל בתפארתו באמת

ארז מלול:  עולם חסד ייבנה, פשוטו כמשמעו

ארז מלול:  אני מאחל גם בסוף לפצועים, יש אלפי פצועים, רפואה שלמה

ארז מלול:  והקמנו חמ"ל פה בכנסת בצורה באמת אלמנטרית, התנדבותית, כדי לעזור לפניות

ארז מלול:  ואנחנו מקבלים עשרות פניות ממשפחות ואנחנו עושים ככל שביכולתנו פה, חברי הכנסת

ארז מלול:       אתמול שמחה גם העלה כמה נקודות מאוד חשובות בביקור מול המשטרה, מול הצבא

ארז מלול:  והנקודות האלה נפתרו

ארז מלול:  ומה שאנחנו יכולים לעשות, אנחנו נבחרי ציבור למען הציבור

ארז מלול:  ובשעות כאלה אנחנו כולנו 24/7 למען הציבור

ארז מלול:  הציבור צריך להתקשר אלינו, יפנה אלינו, ונעשה ככל שביכולתנו לעזור

ארז מלול:  תודה רבה ובשורות טובות

שמחה רוטמן: חשוב לומר, ארז, בהקשר הזה, לא יודעים כי אנשים, ברוך השם, עושים את זה בלי לתת פרסום – הוקם מטה שבו חברים כל חברי הכנסת

שמחה רוטמן:  קואליציה, אופוזיציה, מובילים אותו, עובדים על פרויקטים ביחד בלי הבדלים, לפתור בעיות, לתת מענים, לגייס תרומות

שמחה רוטמן:  כל מה שנדרש

שמחה רוטמן:  וחברי הכנסת, כל אחד מביא את כל כולו, מה זה את כל כולו, 200%, מכל המפלגות

ארז מלול: אתמול קיימנו ישיבת זום בשעות מאוחרות לגבי כל מיני נושאים, ובאמת האחדות פה, נקודה נכונה שהזכיר יושב הראש, שיתוף הפעולה פה בין הקואליציה לאופוזיציה זה משהו שבאמת צריך לספר לעם

ארז מלול:  כשהעם רואה אותנו באחדותנו הוא מרגיש כוח, זה נותן לו תקווה

ארז מלול:  בזמנים כאלה, עתות חירום כאלה, העם מאוחד גם מבחינת הפוליטיקאים ונבחרי ציבור, וזה נותן כוח ועשייה לעשות עוד

ארז מלול:  איש את אחיו יאמר חזק

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: אדוני יושב הראש, אני רוצה להבהיר משהו קודם כל לעם ישראל

טלי גוטליב:  אנחנו כאן לשירות הממשלה, אנחנו חברי כנסת, אנחנו כאן מתכנסים היום כי צריך לחוקק תקנות שיאפשרו למשרדי הממשלה להתנהל גם בעת מלחמה

טלי גוטליב:  זה קודם כל שיובהר

טלי גוטליב:  מעבר לזה אני רוצה לומר לעם ישראל את הדברים הבאים

טלי גוטליב:  ממשלת ישראל, אני מבקשת מהשרים לצאת מהשקט שהם נמצאים בו, להסביר ולדברר מידי יום מה קורה

טלי גוטליב:  ואני מבקשת לומר את הדבר הבא – חמאס מתגלה בכוח שיום אחד אנחנו נתהה אודות הכוח הזה ואודות התופת שאנחנו נמצאים בה

טלי גוטליב:  ואנחנו נמצאים בתופת ואני לא מתכוונת ליפה את זה

טלי גוטליב:  כי אם אנחנו נייפה את זה, אנחנו נשכח שעם נבל צריך להתנבל

טלי גוטליב:  ואני פונה פה ומבהירה, לפני שמישהו מדמיין לרגע להכניס כוחות קרקעיים לתוך עזה, אני מבקשת לשכוח ולזנוח את הנרטיב שחומל על בלתי מעורבים

טלי גוטליב:  אין יותר בלתי מעורבים, כולם מעורבים

טלי גוטליב:  מחזיקים לנו נשים, ילדים, חיילים

טלי גוטליב:  מתים וחיים

טלי גוטליב:  ובאכזריות בלתי נתפסת

טלי גוטליב:       שחברי הממשלה יצפו בסרטונים

טלי גוטליב:  אנא מכם, זכרו שדמם של חיילנו סמוק יותר, דמם של אזרחינו סמוק יותר

טלי גוטליב:  בטחון מדינת ישראל היא הערך העליון והחשוב ביותר

טלי גוטליב:  ושידע עם ישראל שיש כאן חיזוק ואחידות דעה

טלי גוטליב:  אתמול אנחנו שעות בוועדת חוץ ובטחון של הכנסת

טלי גוטליב:  אחידות דעה בין קואליציה - - -     

שמחה רוטמן: טלי, אסור לדבר על ועדת חוץ וביטחון עכשיו

טלי גוטליב: שנייה, בין קואליציה לאופוזיציה, בהקשר הזה

טלי גוטליב:  לחזק את ידי מגיננו ואת ידי כוחות הביטחון

טלי גוטליב:  כל השאלות, נהיה מספיק אמיצים לשאול לאחר שנצא מהמערכה הקשה והכואבת הזו

טלי גוטליב:  אנחנו לשירות הממשלה ולשירות האזרחים

טלי גוטליב:  אנחנו זמינים כל הזמן

טלי גוטליב:  הוואטסאפ שלנו זמין כל הזמן, אני עונה באמת למאות הודעות מידי יום

טלי גוטליב:  העוזרים שלי, באופן אישי, נמצאים בצווי 8

טלי גוטליב:  כמו הבן שלי וכמו אח שלי

טלי גוטליב:  אני מבקשת פה לחזק את כוחות צה"ל

טלי גוטליב:  אנחנו מאחוריכם בכל דבר שתעשו, בגיבוי מוחלט ושלם

טלי גוטליב:  ושנזכור את אכזריות האויב

טלי גוטליב:  את ההתנהלות המתעללת שלו

טלי גוטליב:  כדי שזה יהיה המנוע החזק ביותר שיש לנו לפעול בכל הכלים שיש לנו, ויש לנו כלים

טלי גוטליב:  לא עוד ממה שהכרנו, אלא אחרת לגמרי

טלי גוטליב:  לרסק ולשטח את עזה

טלי גוטליב:  תודה

שמחה רוטמן: טלי

שמחה רוטמן:  תודה, טלי

שמחה רוטמן:  כמובן אנחנו דיונים ביטחוניים עושים בוועדת חוץ וביטחון, ושם גם דנים ביכולות, בכלים ובמה עושים

שמחה רוטמן:  לא לזה התכנסנו

שמחה רוטמן:  אבל אני חושב שכדאי שנחזור לנושא הדיון, אבל גם לאמירה הברורה שכולנו, כולנו, כולנו חייבים להיות בשלב הזה בעיקר מאוחדים ולפעול ביחד עד הניצחון

שמחה רוטמן:  מי מציג את התקנות?      

רפי רכס: בוקר טוב, רפי רכס, סגן היועץ המשפטי של בתי הדין הרבניים

רפי רכס:  למעשה, אין תקנות מוסדרות לשעת חירום ובשביל זה אנחנו מתכנסים

רפי רכס:  ההסמכה היא נמצאת עקרונית בחוק הדיינים, רק צריך ליצור את התקנות שמייצרות את זה, וזה מה שאנחנו עושים

ארז מלול: התקנות האלה לא היו קיימות?     

רפי רכס: לא

שמחה רוטמן: משרד המשפטים נמצא בזום

רפי רכס: אחרי זה אני גם אתייחס, בשביל להסביר

שמחה רוטמן: אה, אוקיי, זה היה נשמע שסיימת פשוט

רפי רכס: כן, כן, לבינתיים אני סיימתי, יעל תציג

שמחה רוטמן: אוקיי

שמחה רוטמן:  אז אפשר להעלות את יעל בזום

יעל בלונדהיים:  כן, בוקר טוב

יעל בלונדהיים:  יעל בלונדהיים, ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים

יעל בלונדהיים:  החוק הזה נועד בעצם לאפשר את ההפעלה של בתי הדין הרבניים במצב חירום

יעל בלונדהיים:  וזה דומה לדרכי ההפעלה המקובלות בבתי המשפט ובבתי הדין הדתיים האחרים, שלהם יש תקנות כרגע בתוקף

יעל בלונדהיים:  התקנות שאנחנו מבקשים להתקין הן מכוח סעיף 27 לחוק הדיינים, שנדרש לפיו אישור וועדת חוקה

יעל בלונדהיים:  בעצם מוצע כאן לקבוע שההחלה של ההוראות, של התקנות, יחולו, יהיו מותנות בפרסום הודעה של השר לשירותי דת על קיום מצב חירום מיוחד, ובתקופת ההודעה יהיה אפשר לקיים דיונים בשורה של נושאים דחופים וחריגים שמופיעים בתקנת משנה 3

יעל בלונדהיים:  יש תקנת משנה 3ד, שבעצם מאפשרת לראש בית הידן לקבוע שבעניינים מסוימים שלא נמנים עם הרשימה, יהיה אפשר לקיים דיון, ובעניינים שכן נמנים יהיה אפשר לא לקיים דיון

יעל בלונדהיים:  שוב, בהתאם לנסיבות ולחריגות

יעל בלונדהיים:      כמו כן, אחד הסעיפים המוצעים קובע שבתקופת תוקפה של ההודעה לא יבואו במניין הימים לעשיית דבר שבסדרי דין

יעל בלונדהיים:  גם פה אנחנו, חשוב לנו התיקון הזה כדי לסנכרן עם יתר הערכאות האזרחיות וגם הדתיות כדי לא לפגוע במרוץ הסמכויות ובכל מיני סדרי דין ותקופות שמנויים בחקיקה

יעל בלונדהיים:  יש נושא אחרון, שהוא הנושא של האגרות, שלפי ההצעה יהיה אפשר לא לשלם את האגרה לפני תחילת ההליך, ככל שמוגשת בקשה בעניין הזה לבתי הדין הרבניים

שמחה רוטמן: אוקיי

שמחה רוטמן:  היועץ המשפטי לוועדה

גור בליי: אני רק, כמה מילים לגבי, להרחיב טיפה את ההקשר כי זה יהיה רלוונטי לדיון, ממש בקצרה

גור בליי:  הסיבה שהוועדה נדרשת לאשר את התקנות האלה זה שבעצם בתי הדין הרבניים, הערכאה היחידה שאין תקנות בתוקף

גור בליי:  לגבי בתי המשפט ובתי הדין לעבודה, ב-1991, ככל הנראה בהקשר של מלחמת המפרץ, למיטב הבנתינו, התקינו תקנות כלליות שחלות באופן קבוע לגבי בתי משפט, בתי דין רבניים

גור בליי:  ומכוחן, כשיש מצב חירום, שר המשפטים יכול להוציא הודעה ומעביר את בתי המשפט לנוהל חירום

גור בליי:  זה נעשה לאחרונה בקורונה

גור בליי:  ב-2020 - - -     

ארז מלול: מה היה בבתי הדין בקורונה?     

גור בליי: אז שנייה

גור בליי:  על רקע הקורונה, ב-2020, הוציאו גם תקנות קבועות שחלו בבתי הדין הדתיים האחרים – השרעיים, הדרוזים

גור בליי:  לגבי הנושא של בתי הדין הרבניים ההתנהלות הייתה קצת שונה כי היה צריך כן להגיע לוועדה

גור בליי:  ובהתחלה לא היה, הכנסת לא פעלה, הייתה תקופה של פגרת בחירות וכל הלאה

גור בליי:  בהתחלה התקינו תקנות שעת חירום, ואחרי שהתקינו תקנות שעת חירום באו לוועדה לאשר את התקנות ועל רקע העובדה שבאותו זמן הייתה, בעצם הוגשה עתירה לבג"ץ נגד התקנות של בתי המשפט, שאמרו שצריך לקבוע הוראה בחוק, לא מספיק הסמכה מפורשת

גור בליי:  אז במסגרת אותו הליך המדינה קיבלה את הצעת בית המשפט, שבתוך שנה לאחר הקורונה תיבחן ההסדרה של הסמכות של הנושא הזה בחקיקה מסודרת

גור בליי:  לא לגבי בתי הדין הרבניים, אלא באופן כללי

גור בליי:       ולאור העובדה הזאת, התקנות בנושא של בתי הדין הרבניים, כשכבר הגיעו לוועדה, דובר שהן יהיו בתוקף לשנה והן פקעו

גור בליי:  ולכן בעצם נוצר מצב שבשונה מיתר הערכאות המשפטיות, פה אין לנו את התקנות, ולכן שר לענייני דתות, השר לשירותי דת לא יכול להוציא את ההודעה

גור בליי:  ולכן בעצם אנחנו נאיר בכמה נקודות ונשאל, ניגע בנקודות שיש בהן סטייה, אבל בגדול המסגרת של התקנות היא מקבילה למסגרת של התקנות שחלות בבית משפט אחרים ובבתי הדין הדתיים האחרים

רפי רכס: יש עוד רכיב אחד שחשוב להזכיר, שבמענה לשאלה שלך זה מעניין, טוב, זה לא הנושא שלנו, רק אני מזכיר לגבי למה התכנסנו לפה, זה שבתי הדין הרבניים הם היחידים שצריכים בשביל תקנות סדר הדין שלהן, אישור של ועדת חוקה

ארז מלול: אישור ועדת חוקה, כן

גור בליי: יכול להיות שהבעיה היא, לגבי בית המשפט, לא צריך

רפי רכס: בסדר, אבל שוויון תמיד צריך בין הערכאות

שמחה רוטמן: כן, אז באמת את הנושא הזה צריך לפתור, ואני חושב באמת מה שרמז פה עורך דין בליי, השוויון צריך להיווצר בצד השני

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, סיטואציה של תקנות סדרי דין של ערכאות אחרות לא מוסדרות באמצעות פיקוח פרלמנטרי, זה מעורר בעיה מאוד קשה שאנחנו, אבל זה לא, את זה לא נפתור היום

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, אנחנו אמורים להקריא את התקנות?     

גור בליי: כן

שמחה רוטמן: רק נקודה אחת, טוב, תוך כדי הקראה

ארז מלול: רגע, יש פה אמירה שבתי הדין תמיד עומדים מאחורה בכל הנושאים

שמחה רוטמן: לא, לא, אז אני אומר - - -     

ארז מלול: זה לא העת הזאת לדון בזה, יושב הראש, אבל לפרוטוקול חייבים להגיד את זה

קריאה: רגע, בזום, יש איזושהי בעיה בזום

פלורינה הלמן: כן, כן, אנחנו מטפלים בזה

שמחה רוטמן: אז אני אומר, אנחנו נקריא את התקנות

שמחה רוטמן:  אני, טוב, כשנגיע לסעיף הרלוונטי אני אגיד משהו, אבל בואו נתחיל

גור בליי: בסדר, רק נקודה אחת נוספת, בהמשך למה שאמרתי לגבי בזמנו העתירה לבג"ץ וההסכמה של המדינה, ובהמשך לסיטואציה שבה באמת לא היו תקנות קבועות בנושא של בתי הדין הרבניים, מונחת על שולחן הכנסת הצעת חוק ממשלתית שנועדה לעגן בחוק בעצם את ההסדר הזה

גור בליי:  היא לא עברה עדיין קריאה ראשונה אבל היא הונחה על שולחן הכנסת בראשית יוני

גור בליי:  לא ממשלתית

ארז מלול: ממשלתית

גור בליי: היא הונחה בראשית יוני, הצעת החוק הממשלתית, שבעצם אמורה לקבוע את ההסדר הזה בחקיקה

רפי רכס: וסד הזמנים הוא די קצר כי זה תשעה חודשים וצריך לעשות את זה

גור בליי: אז אני אקריא את התקנות ואז אולי באמת נתייחס

גור בליי:  היה, גם אתם רציתם - - -     

טלי גוטליב: - - - אופוזיציה, או שהם מסכימים? סליחה שאני שואלת

שמחה רוטמן: הדיון תואם עם האופוזיציה

טלי גוטליב: שואלת בגלל הקולגיאליות, כי אין פה אף אחד

שמחה רוטמן: לא, לא, לא

שמחה רוטמן:  ברור, ברור

שמחה רוטמן:  הוא תואם, ואני אומר, וכמו שאמרתי קודם בתגובה למה שארז אמר, לפי מיטב ידיעתי, חברי הכנסת פרוסים בסיוע בכל מקום בו הם נזקקים

טלי גוטליב: לא, רק כדי לוודא שאנחנו לא עושים פה משהו

שמחה רוטמן: לא, לא, ברור

טלי גוטליב: כשאין פה נציגי אופוזיציה

שמחה רוטמן: לא, לא, הכל בסדר, זה מתואם

ארז מלול: זה מתואם

שמחה רוטמן: הם עובדים כל הזמן

שמחה רוטמן:  תוך כדי שאנחנו מדברים אנחנו עובדים איתם בקבוצות וואטסאפ לפתרון בעיות רבות וכולם מתואמים ומכירים

גור בליי: טוב, אני אקריא

גור בליי:       תקנות הדיינים (סדרי דין בבתי הדין הרבניים בעת מצב חירום מיוחד) (הוראת שעה), התשפ"ד-2023     בתוקף סמכותי, לפי סעיפים 13 ו-27(א)(1) לחוק הדיינים, תשט"ו-1955, בהסכמת נשיא בית הדין הרבני הגדול, בהתייעצות עם חבר הדיינים של בית הדין הרבני הגדול ומועצת הרבנות הראשית לישראל, ובאישור ועדת חוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה:     ואני רוצה לציין שהועברו לוועדה האישורים על ההסכמה וההתייעצות לפי החוק

גור בליי:  מעבר לזה אני אקריא, בגדול, הדברים מאוד-מאוד דומים לתקנות בית הדין הרבניים שהועברו בתקופת הקורונה

טלי גוטליב: טוב, אין בעיה, חייבים להקריא

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  הכל בסדר

גור בליי: אני אשאל לגבי כמה נקודות ששונות או מול התקנות של הקורונה או מול התקנות האחרות ונשמח להתייחסות

ארז מלול: יש כמה, רגע, רגע, יש לי הערה

ארז מלול:  יש כמה אבות בתי דין

ארז מלול:  איזה הם? מי יקבע?     

שמחה רוטמן: לא, בכל בית דין רבני אזורי יש אחד שהוא ראש אבות

ארז מלול: לא ראש אבות, אב בית דין כתוב

ארז מלול:  אב בית דין הרבני האזורי שבו הוא מכהן

ארז מלול:  אב בית דין

ארז מלול:  יש ארבעה אבות בתי דין, מכהנים כאבות

ארז מלול:  מי יקבע איזה אב בית דין יהיה במקום ראש אבות בתי הדין?     

שמחה רוטמן: כתוב

שמחה רוטמן:  כתוב "מכהנים בבית דין רבני כמה אבות בית דין, יהיה ראש בית הדין הוותיק

שמחה רוטמן: "

גור בליי: חכה, אני, רגע, פשוט לא סיימתי

ארז מלול: סליחה, סליחה

ארז מלול:  לא עברתי על זה אפילו

גור בליי: ממשיך:          אוקיי? זה נתן תשובה

גור בליי:  ו-"2

גור בליי: (א) – תקנות 3 עד 5 כולן או מקצתן", זה תכף התקנות האופרטיביות

טלי גוטליב: כן

גור בליי: שתכף נקריא אותן

גור בליי:           התקנה הזאת היא בעצם מקבילה למה שקיים בבתי המשפט, רק ששם זה שר המשפטים ופה זה השר לשירותי דת

גור בליי:  מעבר לזה ההסדר הוא אותו הסדר

גור בליי:  אני כן אציין - - -     

טלי גוטליב: למה, דרך אגב, זה משנה

טלי גוטליב:  לי זה לא משנה, אבל למה, דרך אגב, דווקא השר לשירותי דת?     

שמחה רוטמן: כי הוא אחראי

גור בליי: הוא אחראי לבתי הדין

טלי גוטליב: אוקיי, בסדר

שמחה רוטמן: כי הוא אחראי על בתי הדין

שמחה רוטמן:  גם כי הוא אחראי על בתי הדין וגם כי הוא אמור להתייעץ עם מועצת הרבנות הראשית לישראל

שמחה רוטמן:  כלומר, הגורמים הרלוונטיים פה זה יחידת סמך שלו

רפי רכס: בחוק הדיינים המסמיך, שמה הוא הסמך

טלי גוטליב: הבנתי

גור בליי: עכשיו כן אנחנו נצא, פה כמובן זה באמת נעשה כמו בתקנות האחרות

גור בליי:  כשנדון בחקיקה שמונחת על שולחן הכנסת, כן בעיננו עולה השאלה האם אין מקום שיהיה איזשהו גורם פרלמנטרי שמעורב בתהליך, ושזה לא יהיה רק, לא רק פה, אני מדבר גם בבתי המשפט וגם פה

ארז מלול: בחוק

גור בליי: כן, לגבי החוק

טלי גוטליב: לא בתקנות כרגע

שמחה רוטמן: זה לחוק

גור בליי: אבל שזה יהיה גם איזשהו פיקוח מעבר, על הרשות המבצעת, בעניין הזה

גור בליי:  עכשיו זה הסעיף בעצם האופרטיבי שאומר, אני מתחיל בעצם ממה מתקיים ואחר כך אומר כל השאר לא מתקיים

גור בליי:  אני רק, שתהיה לכם מסגרת כשאנחנו קוראים

טלי גוטליב: שזה כאילו גורף מאוד, אבל בסדר

טלי גוטליב:  מה, מה הקטע?     

רפי רכס: אני אתן הסבר פרקטי

טלי גוטליב: כן

רפי רכס: למשל, מה שיצא עכשיו זה שגם בתל אביב, אז עד שהתקנות האלה קיימות אז מנהל בתי הדין הרבניים נתן איזושהי החלטת ביניים שלא מתקיימים דיונים, אבל הדיינים באו לעבוד ובאו אנשים והסכימו

רפי רכס:  וברגע שמסכימים אז דיין יחיד יכול לדון

רפי רכס:  ואז אנחנו אומרים יש פה את המערכת שרוצה לתת שירות, יש פה את הצדדים שרוצים לקבל שירות, למה שלא לתת להם?     

טלי גוטליב: יש לי בעיה עם זה, אבל אני לא שמה רגל פה, עם כל הכבוד

טלי גוטליב:  כי, אני אגיד לך למה

רפי רכס: כן

טלי גוטליב: אני אגיד לך למה

טלי גוטליב:  אם אנחנו בשעת חירום, אם אנחנו בעת חירום ובגלל זה אנחנו מקבילים עניינים, אז אני לא יכולה לפתוח דלת רק למתדיין שבמקרה הגיע ולדיין שבמקרה הגיע, כשיש אחרים שרוצים להגיש בקשות ורוצים להגיע ולהתדיין

רפי רכס: נכון, זה - - -     

טלי גוטליב: בסדר? עם כל הכבוד

רפי רכס: כן, כן, כן

טלי גוטליב: כמו שבעת חירום יש לי מעצרים בסדר, ואם במקרה אני אגיע ואני כבר אבקש על הדרך לעשות עסקת טיעון בתיק לא ייתנו לי, נכון? אפילו שאני שם ויש שופט שמוכן לעשות את זה

ארז מלול: את מדברת רם, דברי יותר רגוע

רפי רכס: לא, לא

רפי רכס:  זה בסדר

טלי גוטליב: נו די, אם הייתי רגועה היה לי בעל, נכון? אז כמה צריך להגיד לי את זה? די

טלי גוטליב:  די, נו

רפי רכס: לא, לא

רפי רכס:  הערה טובה

ארז מלול: הערה טובה מאוד

רפי רכס: ניתן שתי נקודות להסביר את זה

רפי רכס:  חשבנו על זה, זה נכון

רפי רכס:  חשבנו על זה

רפי רכס:  העניין הוא כזה

טלי גוטליב: נכון, זה איפה ואיפה וזה מוריד את כל הרעיון של חירום

רפי רכס: לא, לא, לא, שנייה

ארז מלול: לא, אבל מי שרואה את התקנות יכול לבוא לבית דין

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה, שנייה

שמחה רוטמן:  שנייה, ארז, תן לבעל המקצוע לענות

רפי רכס: בוא, אני אנסח ואחר כך אתה תשלים אותי בהסבר

רפי רכס:  זו הערה נכונה, חשבנו עליה

רפי רכס:  העניין הוא בנוי על שני מרכיבים

רפי רכס:  דבר ראשון, משרדי המזכירות לא יכולים להיות נעולים לגמרי כי אנחנו חייבים להיות פתוחים למקרי חירום, ואז כשנכנס אזרח, והוא כבר נכנס אני לא אוציא אותו החוצה, כשכל הצדדים מסכימים, ואני מדבר עכשיו על צדדים שנמצאים בתוך מערכת בעייתית של נישואין, שנייה אחת

רפי רכס:  ואנחנו יוצאים גם מתוך הנחה שאנחנו לא יודעים כמה זמן תיערך התקופה הזאת של תקופת החירום

רפי רכס:  אף אחד, אני חושב - - -     

טלי גוטליב: אבל אין את זה בבתי הדין

רפי רכס: במדינת ישראל, לא יודע כמה זמן חודשים זה ייערך, ולכן

טלי גוטליב: רק שנייה, רק שנייה

רפי רכס: כן

טלי גוטליב: קודם כל, בגלל זה אנחנו כאן, אבל שנייה

רפי רכס: בדיוק

טלי גוטליב: אתה בעצם רוצה ממני, אתה מכנס אותי פה כדי שאני אתן סמכות של שעת חירום, ואתה בצעם מאפשר פה פתח שיהיה איזה דיונים שהם רוצים

טלי גוטליב:  זה איפה ואיפה שאתם אפילו לא מדמיינים את זה

רפי רכס: יכול - - -     

טלי גוטליב: מי שקצת מקושר יגיד לא נורא, נבוא וניתן לכם

שמחה רוטמן: לא, לא, לא, לא

שמחה רוטמן:  לא, שנייה

רפי רכס: יכול הדיין להגיד שלא

רפי רכס:  הדיין יכול להגיד שהוא לא

טלי גוטליב: די

טלי גוטליב:  די כבר להתעצבן, ארז, תפסיקו כבר

ארז מלול: אני מתעצבן?      

טלי גוטליב: די

ארז מלול: את יכולה להיות רגועה

שמחה רוטמן: אבל טלי - - -     

טלי גוטליב: די, ארז, מספיק

טלי גוטליב:  כבוד עוד לא הרג את אף אחד, וסבלנות גם לא

גור בליי: אולי אני אשלים את הקריאה

טלי גוטליב: מספיק כבר

שמחה רוטמן: די נו, חאלס

גור בליי: טלי, שנייה, אני אשלים את הקריאה

גור בליי:  כי אני חושב שיש מענה מסוים - - -      

טלי גוטליב: אכפת לי? תעבירו מה שאתם רוצים

שמחה רוטמן: טלי

גור בליי: יש מענה מסוים בעניין הזה לתקנות

טלי גוטליב: מה? איך זה קשור לזה?     

גור בליי: מה?     

טלי גוטליב: סליחה, חברי

טלי גוטליב:  אתה מאפשר פה בשעת חירום, אתם מאפשרים בשעת חירום סעיף סל שבעניינים, שדיין יחיד מוסמך לדון בהם

טלי גוטליב:  למה?     

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה, שנייה

שמחה רוטמן:  הוא סיים את הסעיף, טלי, אפשר? בבקשה

טלי גוטליב: בבקשה, רוטמן, די

טלי גוטליב:  מספיק לי ארז על הראש, אני לא צריכה גם אותך, תודה

טלי גוטליב:  די

טלי גוטליב:  תפסיקו כבר

טלי גוטליב:  אתם רוצים, אם אני פיון פה, אני אלך ותצביעו לבד

שמחה רוטמן: טלי את לא פיון, אבל למה צריך - - -     

טלי גוטליב: אז תצביעו לבד, די

ארז מלול: אבל למה לצעוק?     

טלי גוטליב: תפסיק

ארז מלול: זה לא נעים

טלי גוטליב: אז תתגבר

ארז מלול: לא יכול

טלי גוטליב: אז תתגבר, אתה יכול לצאת

שמחה רוטמן: ארז, ארז, אינני זקוק לעזרה

שמחה רוטמן:  טלי, בבקשה

טלי גוטליב: תפסיקו כבר

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  ביקש גור לסיים את הקראת הסעיף, הוא סיים את הקראת הסעיף

שמחה רוטמן:  עכשיו, את רוצה לדבר על הנושא של דיין יחיד

טלי גוטליב: בגלל שיש לי ניסיון בבתי משפט, ברגע שאתה משאיר סעיף סל הם יכפו על צדדים, בין השאר, יכולים לפי זה, לכפות על צדדים להגיע לדיון בעת חירום לעניינים שבדן יחיד

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: תודה, בבקשה

שמחה רוטמן: טלי, אז בואי נשמע

שמחה רוטמן:  בואי נשמע מה אומר נציג הנהלת בתי הדין לעניין מה הם העניינים שאפשר לדון בהם בדן יחיד, מדוע הסעיף הזה נמצא ולמה לאפשר אותו

שמחה רוטמן:  בבקשה

רפי רכס: אם אנחנו מדברים על אחד המרכיבים של דן יחיד, ושוב, יכול להיות שאנחנו פתוחים לשמוע, בשביל זה הגענו לפה, כן? לשמוע הערות, לא לא לשמוע

רפי רכס:  אבל אחד המרכיבים של דן יחיד בהסכמת הצדדים זה בהסכמת הצדדים – הצדדים לא יסכימו אז לא תהיה את הסמכות של דן יחיד

טלי גוטליב: כל צד שרוצה לבוא לדיון יסכים

טלי גוטליב:  גם עכשיו, אם צד עכשיו רוצה בעיה או רוצה דיון הוא יסכים לדיון והוא ישיג הסכמה של הצד השני גם

רפי רכס: ואז צריך את ההסכמה גם של הדיין

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה

טלי גוטליב: ואז איך הדיין, מה הכלים שהדיין יחליט כן או לא? אתם לא יכולים להשאיר את זה בצורה כזו

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  רק רגע

שמחה רוטמן:  אני הבנתי שתנאי אחד לדיין יחיד זה הסכמת הצדדים

שמחה רוטמן:  איזה נושאים, גם עם הסכמת צדדים, אי אפשר לדון בדן יחיד?     

רפי רכס: נושאים טכניים של קביעת מועדים ודברי נוהל וכולי

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  באיזה נושאים אי אפשר?     

רפי רכס: אה, באיזה נושאים אי אפשר לדון?     

ארז מלול: כששני הצדדים מסכימים

רפי רכס: כשיש סכסוך

רפי רכס:  כל נושא שהוא למעשה נושא של סכסוך שהוא לא בהסמכת הצדדים

ארז מלול: לא, בהסכמה הוא שואל

רפי רכס: דקה, דקה

שמחה רוטמן: אני שואל

רפי רכס: הבנתי את השאלה

רפי רכס:  באיזה נושאים אתה אומר אי אפשר לדון - - -     

שמחה רוטמן: גם אם שני הצדדים מגיעים כבר לבית הדין

שמחה רוטמן:  מגיעים לבית הדין ואומרים "אני רוצה דיון", אבל חייבים שלושה

רפי רכס: אז במקרים שבהם כל הצדדים מסכימים, גם אם זה סכסוך אפשר לדון

ארז מלול: אין משהו - - -     

שמחה רוטמן: אז זאת אומרת, בהסכמת הצדדים, אבל הם צריכים להסכים לא על הסכסוך, הם צריכים להסכים על דן יחיד

טלי גוטליב: על הדיון

רפי רכס: כן, על הדיון

טלי גוטליב: רק על הדיון

רפי רכס: בדיוק

שמחה רוטמן: עצם הדיון

רפי רכס: עצם הדיון

שמחה רוטמן: שנייה

טלי גוטליב: חירום

טלי גוטליב:  בשביל מה אנחנו באנו לעשות את התקנות?     

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה

שמחה רוטמן:  עכשיו, הנושא, קודם כל, קודם כל אני מזהה דבר אחד שאתה, במצב חירום נועד לשרת, להבנתי, שתי תכליות

שמחה רוטמן:  תכלית אחת זה את יכולתה של המערכת מה שנקרא, צורכי המערכת

שמחה רוטמן:  יש קיבולת, יש עובדים שיצאו למילואים, יש פתאום זה, אין מספיק חדרים ממוגנים בבית המשפט, בית המשפט סגור מסיבות כאלו ואחרות

ארז מלול: צדדים גם

ארז מלול:  אחד הצדדים במילואים

שמחה רוטמן: אבל ארז

טלי גוטליב: כן, לארז אפשר

טלי גוטליב:  הוא אומר בנחת, הוא יכול להפריע, כן

שמחה רוטמן: ארז, באמת אין סיבה

שמחה רוטמן:  אני אומר, צורך אחד זה צורכי המערכת, ומה לעשות, בית הדין בעיר שהיא עכשיו סגורה – סגור

שמחה רוטמן:  נקודה

שמחה רוטמן:  ואז באותו בית דין גם בקשות כאלה לא ידונו

שמחה רוטמן:  כי אי אפשר

שמחה רוטמן:  ואז יוציאו צו, והשאלה אם זה נותן, נותן מענה לסיטואציה כזאת

שמחה רוטמן:  אם עכשיו, כי אני , על פניו, אם תהיה, חס ושלום, עיר, שבה בית הדין לא יכול להיפתח, אני לא רואה איך הצו הזה נותן לכם מענה

ארז מלול: הוא מתכוון לסעיף הזה

שמחה רוטמן: לא, כי יוציא השר הוראה שיש מצב חירום מיוחד, ובעיר מסוימת אי אפשר לקיים דיונים

שמחה רוטמן:  נקודה, סוף פסוק

שמחה רוטמן:  גם לא בקשות לסעד דחוף, גם לא בקשות להעברת ילד למסגרת חינוכית

שמחה רוטמן:  פשוט אי אפשר

שמחה רוטמן:  אתם, לכאורה, חייבים לקיים את הדיון, אבל אין, אבל אי אפשר

שמחה רוטמן:  והסעיף לא נותן מענה לצורך המערכת בהקשר הזה

רפי רכס: אז הוא העיר פה הערה נכונה

רפי רכס:  זה אותו דבר, אותה בעיה קיימת גם בבתי המשפט

ארז מלול: גם בבית משפט, כשיש טילים אי אפשר

רפי רכס: אני אגיד גם כן את התפיסה

רפי רכס:  התפיסה היא זה שאם למשל אמרנו פה אחד מהסעיפים, פה זה מניעת עגינות, אז המערכת צריכה להבין שאי אפשר, זה משהו שצריך להתגבר עליו

רפי רכס:  כי אחרת - - -     

שמחה רוטמן: שוב, השאלה היא איזה כלים אני נותן לך, זה לא - - -     

טלי גוטליב: צריך להרחיב סמכות מקומית בעניין הזה

טלי גוטליב:  תסלחו לי, זה מה שצריך לעשות – להרחיב סמכות מקומית כדי לפתור את הבעיות הדחופות של עיגון וחוק למניעת אלימות במשפחה וכולי

טלי גוטליב:  אתה צריך לתת סמכות גורפת לנשיא שהוא יוכל להחליט החלפת סמכויות מקומיות

שמחה רוטמן: גם לדעתי, שנייה, שנייה, רק רגע

שמחה רוטמן:  שנייה

טלי גוטליב: זה הכל

רפי רכס: לא, בתקנות עצמן

שמחה רוטמן: שניה

גור בליי: לא, בעיקרון לפי התקנה, אגב כמו בבתי המשפט, הסמכות הזאת, שימו לב, שהקראתי קודם ב-(ד), של ראש בית הדין, היא גם שהליך מסוים שלא נמנה יידון אבל גם שלא יידון

גור בליי:  אז לכאורה, אם נקבע דיון בסיטואציה - - -     

רפי רכס: אקטיבית

שמחה רוטמן:  כן, אבל זה סמכות של אב בית הדין

גור בליי: נכון

שמחה רוטמן: הוא לא הגורם - - -     

גור בליי: נכון

שמחה רוטמן: לא, אבל אב בית הדין הוא לא הגורם המנהלי - - -     

גור בליי: הוא לא ראש המערכת, זה נכון

שמחה רוטמן: שאומר לך "בניין, אני לא יכול לפתוח אותו בגלל הוראה של פיקוד העורף"

שמחה רוטמן:  זה לא משהו שהוא אמור להתעסק איתו

גור בליי: זה נכון

גור בליי:  זה עבור כל הליך והליך

גור בליי:  זה לכל מקרה ומקרה

שמחה רוטמן: זה לכל הליך והליך, נקודתי

גור בליי: כן, נכון

שמחה רוטמן: הוא צריך לשבת ולקבל

שמחה רוטמן:  ועדיין אתה צריך להפעיל מזכירה בשביל, או מזכיר או מזכירות, כדי שהתיק יגיע לאב בית הדין

רפי רכס: האמת היא שבהצעת החוק עצמה יש - - -     

שמחה רוטמן: עזוב שנייה את הצעת החוק

טלי גוטליב: לא מעניין הצעת חוק

רפי רכס: לא, אני אומר הפתרון שהיה שמה זה, שוב, זה לא רלוונטי, צריך לבדוק עד כמה זה רלוונטי כאן או לא, שמנהל בתי הדין יכול לתת איזה משהו רוחבי

ארז מלול: רגע, היית באמצע

שמחה רוטמן: שנייה, אז אוקיי, אז קודם כל, האם יש היום בתקנות או בחוק אפשרות למנהל בתי הדין או לנשיא בתי הדין, בחוק או בתקנות הקיימים שלא פה, להעביר באופן גורף הליכים ממחוז למחוז?     

קריאה: לנשיא יש

רפי רכס: יש לנשיא, לא, לא

טלי גוטליב: לא, צריך - - -     

רפי רכס: אז שנייה, דקה אחת

ארז מלול: שנייה, שנייה

רפי רכס: יש לנשיא אפשרות

טלי גוטליב: טלי, שנייה

רפי רכס: אבל הבעיה היא שהאפשרות היא עבור כל תיק ותיק בתקנות הדיון

רפי רכס:  החלטה רוחבית שלה עברת הסמכות ממקום, או כמו שהוצע פה למשל בסעיף, בחוק למניעת אלימות אז יש איזשהו חוק שבגלל מניעת אלימות אז כל - - -     

טלי גוטליב: שם זה מאפשר

רפי רכס: אין סמכות מקומית אז באמת הרעיון נכון שבמצבי חירום - - -     

טלי גוטליב: גם בעיגון צריך לעשות את זה

טלי גוטליב:  גם בעיגון

שמחה רוטמן: שנייה, אני לא נכנס לזה, אני אומר שכל הסעיפים פה שהחלטתם שבעניינם מקיימים דיון גם בתקופת מעבר, פשוט כדאי להוסיף עוד סעיף שאומר שבתקופת מצב חירום מיוחד רשאי, או בהקשר הזה, זה גם אמור להיות כחלק מהודעת השר או השר יחד עם ראש בית הדין, אני לא יודע

שמחה רוטמן:  או רק ראש בית הדין

שמחה רוטמן:  צריך לחשוב מי הגורם המתאים לנושא הזה

קריאה: יכול להעביר את זה

רפי רכס: לא, אנחנו מדברים רוחבית

שמחה רוטמן: לא, על החלטה גורפת

רפי רכס: על בתי הדין

שמחה רוטמן: למשל שכל התיקים של באר שבע עוברים עכשיו לתל אביב, לדיונים בתל אביב

רפי רכס: כן

ארז מלול: רגע, אפשר בנקודה הזאת לשאול? איך יכול להיות שהליך שהוא באמצע עם דיין מסוים, שמע 90% מהתיק, אפשר להעביר?     

טלי גוטליב: לא זה, אנחנו לא מדברים על זה

טלי גוטליב:  אם עכשיו יש לך עיגון, רגע לא, אנחנו רוצים - - -     

ארז מלול: שמחה, למה התכוונת?     

שמחה רוטמן: סמכות של הנשיא

טלי גוטליב: ארז

ארז מלול: הליך שהוא באמצע הליך, ופתאום נהיה מצב חירום ובית הדין לא יכול לתפקד, יש הפגזות – להעביר את כל התיקים לתל אביב?     

טלי גוטליב: לא, לא, לא, לא

רפי רכס: דיברנו על דברים דחופים

טלי גוטליב: לא, בדברים שדחופים שכתובים פה

שמחה רוטמן: מדובר עכשיו - - -     

טלי גוטליב: בדברים שכתובים בסעיף

רפי רכס: למשל, אני אביא צו איסור יציאה מהארץ

רפי רכס:  אני אומר לך למשל צו איסור יציאה מהארץ בעגינות

רפי רכס:  אז אתה לא חייב להיכנס - - -     

טלי גוטליב: לעומק התיק, בדיוק

רפי רכס: לשלוט בכל, בדיוק

רפי רכס:  אתה לא צריך לשלוט בכל נושא

שמחה רוטמן: שנייה, אני אומר שוב, עכשיו, או צו שמאפשר לדיינים לדון מחוץ למחוז שלהם

שמחה רוטמן:  אני לא יודע מה הפתרון שתציעו אבל אני חושב שזה היגיון של לאפשר או לאפשר קיום דיון באולם, כאחת מהסמכויות של התקופה הזו

רפי רכס: סמכות מקומית רחבה יותר

שמחה רוטמן: לא, סמכות מקומית זה משהו אחר

שמחה רוטמן:  סמכות מקומית אומרת שבית הדין בתל אביב יקבל סמכות - - -     

טלי גוטליב: לדון בעניינים מקומיים, של סמכות מקומית אחרת

שמחה רוטמן: אני אומר פה, אני שואל האם יש סמכות

שמחה רוטמן:  צריך לראות את חוק הדיינים עצמו

שמחה רוטמן:  להורות שהדיינים של באר שבע פשוט יקיימו את הדיונים בתל אביב

רפי רכס: בחוק עצמו יש הוראה כללית על סדר הדין

שמחה רוטמן:  הם, לקיים דיון מחוץ למקום עבודתם

רפי רכס: אני אומר

טלי גוטליב: לא, אבל זה לא סמכות מקומית

רפי רכס: סעיף 27

שמחה רוטמן: אני יודע, לכן אני מדבר, אמרתי, זה לא סמכות מקומית

רפי רכס: אני אומר, סעיף 27 לחוק הדיינים נותן סמכות רחבה בנושאי סדרי דין

רפי רכס:  אז זה אפשרי אם נחליט את זה פה בתקנות

רפי רכס:  רק צריך להחליט אם אנחנו מחליטים את זה ואיך אנחנו מיישמים את זה פה

טלי גוטליב: תקריא לי רגע את סעיף 27 ברשותך

גור בליי: סעיף הסמכה

שמחה רוטמן: מה, הסעיף המסמיך

שמחה רוטמן:  הוא הסעיף המסמיך

גור בליי: "השר ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו - - -     

שמחה רוטמן: סעיף המסמיך, הוא לא רלוונטי

טלי גוטליב: אוקיי

שמחה רוטמן: השאלה היא האם יש היום לראש, לנשיא בית הדין או לשר או לזה, לאפשר 1

שמחה רוטמן:  או העברה גורפת של תיקים לפרק זמן העברה והחזרה

שמחה רוטמן:  אפשרת אחת

שמחה רוטמן:  אפשרות שנייה, קיום דיון מחוץ למחוז או מחוץ לבית הדין המוגדר

רפי רכס: כן, אז שני הדברים האלה שאתה אומר, יש סמכות בתקנות רק על תיק ספציפי, לא רוחבי

רפי רכס:  שני הדברים שהזכרת - - -     

שמחה רוטמן: זה התקנות, אני שואל אם הסמכות, כי אני אומר - - -     

רפי רכס: בחוק עצמו יש הסכמה רחבה

שמחה רוטמן: תהיה איתי שנייה

שמחה רוטמן:  הוא אומר, אמר גור שעל בתי משפט אין את זה בתקנות

שמחה רוטמן:  אני אומר אני יודע שאין את זה בתקנות, אבל אם אני זוכר נכון, ואולי נעלה פה את חוק בתי המשפט - - -     

יהודה גוטמן: יש בסעיף 78א(ב) לחוק בתי המשפט, שאפשר להעביר עניין מסוים - - -     

שמחה רוטמן: דבר למיקרופון, שם ותפקיד

יהודה גוטמן: יהודה גוטמן, בתי הדין הרבניים

יהודה גוטמן:  סעיף 78א(ב) לחוק בתי המשפט – אפשר להעביר נושאים מסוימים או עניינים מסוימים

יהודה גוטמן:  אז פה אני רואה פה למשל אישור של שר המשפטים ונשיאת בית משפט עליון, להעביר - - -     

שמחה רוטמן: כגוש

יהודה גוטמן: למשל, את כל התיקים הכלכליים העבירו

שמחה רוטמן: מובן

שמחה רוטמן:  עכשיו לדעתי אין סמכות מקבילה בבתי הדין הרבניים

טלי גוטליב: נכון

שמחה רוטמן: בשוטף

שמחה רוטמן:  פה זה סמכות שקיימת בשוטף ולכן היא לא צריכה להיות בתקנות של בתי המשפט

יהודה גוטמן: אז אפשר להעתיק לשם

שמחה רוטמן: עכשיו, אין סמכות כזאת בגורף, אז אני אומר שתי אפשרויות

שמחה רוטמן:  או העברה של עניינים בגורף

שמחה רוטמן:  לאפשר את הסמכות הזאת, שהסכמות שקיימת ב-78א תהיה קיימת - - -     

ארז מלול: ההגדרה היא לא מתאימה לבתי הדין

ארז מלול:  מה העניינים?     

שמחה רוטמן: עניינים דחופים

טלי גוטליב: זה מאוד ברור, בדיוק

שמחה רוטמן: ההגדרה מתאימה למה שאתה רוצה להכניס אליה, כי זה הגדרה גורפת

שמחה רוטמן:  זה צ'ק פתוח

שמחה רוטמן:  זה מה שאתה רוצה

שמחה רוטמן:  אבל לכתוב, להעתיק את הוראת סעיף 78א בשינויים המחויבים, אני לא הולך עכשיו לשנות לכם את חוק הדיינים אבל לפחות שתקופה של מצב חירום ההוראות של 78א לחוק בתי המשפט יחולו בשינויים המחויבים, שזה יהיה השר לשירותי דת ונשיא בית הדין הרבני הגדול, לאותה תקופה

שמחה רוטמן:  ואז גם אם יש בעיה בקושי פיזי, אבל כל זה דיברנו קודם על צורכי המערכת

שמחה רוטמן:  עכשיו צורכי המערכת הם יכולים לנבוע באמת כמו שאמרנו ממחסור בכוח אדם, יכולים לנבוע מבעיה בגישה פיזית, יכולים לנבוע ממחסור במרחב מוגן

שמחה רוטמן:  זה יכול לנבוע מהרבה מאוד דברים, מהרבה שיקולים

שמחה רוטמן:  זה צורכי מערכת

שמחה רוטמן:  צורכי מערכת זה צד אחד של התמונה

שמחה רוטמן:      צד שני של המשוואה שאנחנו לא רוצים לייצר מצב שבו אדם שהוא לא יכול לצאת מהבית כי הוא בצו 8 או כי הוא במילואים או בן הזוג שלו במילואים והוא שומר על הילדים כי ממוסדות החינוך סגורים, ושגוררים אותו לבית משפט ואומרים לו "למה אתה לא באת לדיון? בעיה שלך"

שמחה רוטמן:  עכשיו, באופן עקרוני כל החלטה פרטנית כזאת, שופט עם שיקול דעת אמור להפעיל שופט או דיין

שמחה רוטמן:  אבל מאחר ואנחנו לא רוצים לייצר את כל הבעיות האלו שמייצרות בפני עצמן עוד תסבוכת בירוקרטית ומתחים ולחצים, אז אנחנו מוציאים הוראה גורפת

שמחה רוטמן:  אבל פה, הפוקוס של התקנה היא בהקשר הזה

שמחה רוטמן:  וזה קצת מתקשר לשאלה של טלי – הוא המתדיין

שמחה רוטמן:  אנחנו לא רוצים שאת המתדיין נתפוס

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, אם המערכת מסוגלת, מבחינתי המערכת תעשה מה שהיא רוצה

טלי גוטליב: אני לא בעד

טלי גוטליב:  אני לא סומכת על המערכת, עם כל הכבוד

טלי גוטליב:  אני לא סומכת על מערכות

שמחה רוטמן: אבל תני לי בכל זאת, אולי ברשותך, שאני אגיד את דעתי

שמחה רוטמן:  אחר כך תגידי מה שאת רוצה

טלי גוטליב: תן לי אחר כך, אני אביע את דעתי

טלי גוטליב:  טוב, בסדר

שמחה רוטמן: רק ברשותך

שמחה רוטמן:  אם המערכת מסוגלת אז היא בכל מקרה, יכול השר בהודעתו להגדיר את צורכי המערכת

שמחה רוטמן:  הוא יכול לבוא ולהגיד, שנייה, הוא יכול לבוא ולהגיד "המערכת שלי לא מסוגלת, כן מסוגלת, אני מעביר גורף, אני לא מעביר גורף"

שמחה רוטמן:  זה צורכי המערכת

שמחה רוטמן:  אם, ואחרי שכבר אני יודע מה הקיבולת של המערכת ובהתאם לזה התאמתי, ויש לי סיטואציה של הסכמה של שני הצדדים שמוכנים לדיון, הורדתי מהשולחן לחלוטין את חלק ב'

שמחה רוטמן:  כלומר, לא יהיה מצב שבו בן אדם נגרר לדיון שהוא לא יכול להגיע אליו

שמחה רוטמן:  ואז נשאלת השאלה האם כאשר לשני הצדדים יש אינטרס שהתיק יסתיים, הם מסכימים לדן יחיד, הם נוכחים פיזית, יכולים להיות נוכחים פיזית

שמחה רוטמן:  עכשיו, והמערכת מסוגלת לספק להם את זה ע הקיבולת שלה לפי שיקול דעת הדיין, מנהל בית הדין וכדומה

טלי גוטליב: די, תספיק

ארז מלול: שנייה, אני רוצה - - -     

טלי גוטליב: תפסיק להגיד אבל כל שנייה "די, די, די"

ארז מלול: שנייה, אבל אני רוצה להגיד משהו במקום

טלי גוטליב: לא נעים לי

טלי גוטליב:  אבל לא נעים לי

שמחה רוטמן: אבל טלי

שמחה רוטמן:  טלי

שמחה רוטמן: לא נעים לי, ארז

שמחה רוטמן: טלי וארז

טלי גוטליב: באמת, אני לא מצליחה להבין אותך

שמחה רוטמן: טלי

שמחה רוטמן:  בבקשה

ארז מלול: לא, בנקודה הזאת - - -     

שמחה רוטמן: ארז, די

טלי גוטליב: אז מה - - -     

שמחה רוטמן: אבל די

טלי גוטליב: מה אכפת לי חוט המחשבה שלך?     

שמחה רוטמן: רבותיי, מה עובר עליכם?     

טלי גוטליב: הפרעתי לך? מה אתה פונה אליי?     

ארז מלול: נו

שמחה רוטמן: רבותיי, מה עובר עליכם?     

ארז מלול: נו

ארז מלול:  לא, הכל בסדר

ארז מלול:  נו

שמחה רוטמן: השאלה היא האם בסיטואציה שכזו יש לי עניין לא לאפשר את הדבר הזה

טלי גוטליב: אז אני אסביר לך למה לא

שמחה רוטמן: אני בכל זאת אשתדל לסיים

טלי גוטליב: זה כי לא הייתם עורכי דין

טלי גוטליב:  אתה דופק את עורכי הדין

טלי גוטליב:  חד וחלק

טלי גוטליב:  את עורכי הדין שלא יכולים - - -     

שמחה רוטמן: טלי

שמחה רוטמן:  רגע

טלי גוטליב: את עורכי הדין שלא, אתם תבינו משהו

ארז מלול: לפני זה, אני יכול להגיד מילה?     

טלי גוטליב: בבקשה

שמחה רוטמן: לא, ארז, טלי ברשות דיבור עכשיו

שמחה רוטמן:  לא, בבקשה

ארז מלול: טוב, תגידי

טלי גוטליב: תקשיבו טוב, שי פה עוד רכיב

טלי גוטליב:  יש פה עורכי דין שאתם שוכחים אותם פה לגמרי

טלי גוטליב:  ולא מעניינת אותי המערכת

טלי גוטליב:  אני הייתי עורכת דין

טלי גוטליב:  אם אתה תגיד שמה שמתנה את היכולת לקיים דיון זה הסכמת הצדדים, כל צד יבוא לעורך דין שאין לו סידור לילדים שלו, שאין לו יכולת לצאת מהבית, שהוא צריך ללכת למילואים, הוא יפסיד עבודה

טלי גוטליב:  הלקוח יגיד לו "אה, אתה לא יכול? אין בעיה, אני ממשיך עם עורך דין אחר

טלי גוטליב:  צר לי שאתה במילואים, ליבי איתך, באמת"

טלי גוטליב:  אתם שוכחים פה את הגורם הכי חזק, זה המייצגים

טלי גוטליב:  ועם כל הכבוד, הסעיף הזה, אם אתה תתנה אותו בהסכמת הצדדים אתה, באמת, פוגע פגיעה אנושה בעורכי הדין המייצגים

יהודה גוטמן: אפשר להציע להעלות גם כן את לשכת עורכי הדין?     

שמחה רוטמן: נציגי לשכת עורכי הדין פה בזום והם תכף יעלו להתייחסות

ארז מלול: רגע, רגע

שמחה רוטמן: שנייה, אבל לפני - - -     

ארז מלול: הערה

שמחה רוטמן: ארז, אבל בנחת

ארז מלול: הערה

שמחה רוטמן: אני אתן לך את זכות הדיבור

ארז מלול: הערה קטנה

שמחה רוטמן: למה אתם שניכם לא בנחת היום? אני לא מבין את זה

ארז מלול: אני בנחת

ארז מלול:  אני בנחת

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  ארז, בבקשה

ארז מלול: מה, אני כן בעד להשאיר את הסעיף הזה, רק מה שלא אהבתי ומה שטלי העירה, ולזה אני מתחבר, שהסיטואציה שבמקרה והדיין נמצא והוא מסכים והצדדים מסכימים

ארז מלול:  מה זה במקרה שהדיין נמצא, מה, אולי יחכו בזה ולראות אם הוא בא והוא יצא מהבית

ארז מלול:  או שמחייבים דיין להיות, אם לא מחייבים דיין, אין שהוא במקרה

ארז מלול:  המקרה הזה לא מריח טוב, לא נשמע טוב

רפי רכס: אז מה אתה מציע במקום?     

ארז מלול: או שבמקרה שמחייבים דיין - - -     

טלי גוטליב: לסלוק את סעיף (10)     

ארז מלול: מחייבים להיות דיין, אז הסכמת הצדדים, כי זה דיין יחיד, אפשר לעשות דיון

ארז מלול:  במקרה שאין דיין אז אי אפשר

טלי גוטליב: אין בעיה

רפי רכס: אז זה הכוונה

ארז מלול: לא, לא

ארז מלול:  שהוא לא חייב להיות

טלי גוטליב: רק עורכי דין שאין להם ילדים ועורכי דין שלא עושים מילואים יוכלו לייצג

שמחה רוטמן: אבל טלי, מה הסיפור שלך? סליחה

ארז מלול: נחנקתי בגללך

טלי גוטליב: לא נורא, לבריאות

שמחה רוטמן: די, נו, טלי

שמחה רוטמן:  מה קורה?     

טלי גוטליב: תפסיקו לחנך אותי

טלי גוטליב:  רוטמן, אני מעירה לך הערות למה אתה ככה ולמה אתה ככה? ויש לי ים הערות להעיר לך

טלי גוטליב:  אז תפסיק לחנך אותי

שמחה רוטמן: אבל טלי

טלי גוטליב: אל תחנך אותי

שמחה רוטמן: את לא ברשות דיבור

שמחה רוטמן:  אני לא מחנך אותך

טלי גוטליב: אז אל תפנה אליי

טלי גוטליב:  מה, אני בגן?     

שמחה רוטמן: נתתי לך את רשות הדיבור

טלי גוטליב: רוטמן, די

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: תודה

טלי גוטליב:  די

שמחה רוטמן: טלי, נתתי לך את רשות הדיבור

טלי גוטליב: תודה רבה שנתת לי רשות דיבור

שמחה רוטמן: את דיברת

טלי גוטליב: ואני מודה לך

שמחה רוטמן: עכשיו ארז ברשות דיבור

שמחה רוטמן:  תפסיקי להפריע לו

טלי גוטליב: אני לא מפריעה לך

שמחה רוטמן: לא, את מפריעה לארז

טלי גוטליב: אני גם לא מפריעה לארז

טלי גוטליב:  תפסיקו כבר עם האפס אורך רוח שלכם ועם הגנון ילדים הזה

טלי גוטליב:  די

ארז מלול: את רוצה לחנך אותנו, את מבינה?     

שמחה רוטמן: טוב, עזוב, נו

טלי גוטליב: באמת

ארז מלול: ככה, אני אומר - - -     

גור בליי: אולי אפשר לציין

ארז מלול: נו

גור בליי: סליחה שאני קוטע אותך

גור בליי:  שפשוט אולי צריך לציין שגם לגבי יסוד ההסכמה, הוא לא אוטומטי

גור בליי:  אני מסתכל על התקנות וכתוב "בעניין שבעלי הדין יסכימו עליו שיידון בדן יחיד", זה עניין שבעלי הדין הסכימו עליו שיידון בדן יחיד, ובית הדין אישר שהעניין ראוי לפי דין תורה להיות נדון בדיין אחד

גור בליי:  זאת אומרת, יש פה גם איזושהי מסננת

ארז מלול: בוודאי

גור בליי: יכול להיות שאם זה לא מספק, אפשר גם להוסיף - - -     

ארז מלול: אבל מה, עוד פעם, אני חוזר על מה שאמרתי, גור

גור בליי: אני אומר, אופציה נוספת, שוב, לשיקולכם

טלי גוטליב: אנחנו מתייחסים לסעיף (10), נכון?     

גור בליי: רגע שנייה, כן, זה להוסיף התייחסות גם ב-10 לממד הדחיפות

ארז מלול: דחיפות ושדן חייב להיות, מה זה אם היה

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה

שמחה רוטמן:  דן חייב להיות זה נהלים של בית הדין

גור בליי: לא, אני אומר בעניין שדיין - - - אפשר היה לכתוב עניין שדיין יחיד, שוב, העסק כמו שהיה ככה היה כאן בתקופת הקורונה

גור בליי:  בדיוק ככה

גור בליי:  זה צריך לשים שבמובן הזה יש ניסיון מהשנים האחרונות שעבד בתקופה הזאת

גור בליי:  אין לי, אני לא יודע אם עבד טוב או עבד לא טוב, אבל זה קיים, זה לא חידוש לעכשיו

גור בליי:  אם כן רוצים להגביל את זה או להצר את זה אפשר להגיד שאב בית הדין קבע כי יש בהם דחיפות או משהו כזה

רפי רכס: או באישור הדיין

רפי רכס:  או באישור אב בית הדין

טלי גוטליב: אישור הדיין זה לא מספיק

גור בליי: לא, זה קיים כבר בתקנות

טלי גוטליב: לא, לא מספיק אישור דיין

ארז מלול: זה קיים

שמחה רוטמן: לא, לא, שנייה

ארז מלול: גם, בנוסף

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  זה לא נכון שזה קיים

שמחה רוטמן:  כי מה שקיים באישור הדיין זה, זה השיקול התורני - - -     

רפי רכס: לפי דין תורה

גור בליי: נכון, אני מסכים

גור בליי:  אז אני אומר שלכן אפשר להוסיף שיש גורם שיפוטי שקבע את דחיפותם, למשל

טלי גוטליב: אתם גומרים את עורכי הדין

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  עכשיו, לעניין עורכי הדין

טלי גוטליב: גומרים את עורכי הדין

טלי גוטליב:  אני צריכה לדאוג פה למייצגים בערכאות

שמחה רוטמן: שנייה

ארז מלול: לא הבנתי, אז מה הנוסח יהיה?     

שמחה רוטמן: שנייה, עוד אין נוסח, אנחנו מדברים כרגע על מה אנחנו רוצים להשיג

שמחה רוטמן:  יש פה, כמו שאמרתי, יש פה צורכי מערכת, יש פה צורכי דין

שמחה רוטמן:  טלי מציפה גם את עניין צורכי עורכי הדין שגם הם שחקן רלוונטי לאירוע

ארז מלול: נכון

שמחה רוטמן: אני לא רוצה להיכנס לדיונים

שמחה רוטמן:  גם אני ייצגתי לקוחות וגם אני יודע את צורכי עורכי הדין, אבל, ואני חושב שלפעמים צורכי הדין, יש עורך דין שבא ואומר "להיפך, אני רוצה לנקות את התיק הזה מהשולחן" ויכול לבוא ושני עורכי הדין רוצים

שמחה רוטמן:  לכן אני לא חושב שאפשר להגיד שעורכי הדין בצד מסוים של הדיון אבל זה באמת, צריך לשקול את שיקולי הדעת שלהם

שמחה רוטמן:  בשביל זה נמצאים לנו, נמצאת לנו פה נציגת לשכת עורכי הדין, עורכת הדין אהובה יששכר, יושבת ראש וועדת בתי הדין הרבניים, שהיא יכולה להביא את האספקט הזה בצורה טובה

שמחה רוטמן:  אפשר להעלות אותה בבקשה?     

ארז מלול: רגע, רק לפני זה

ארז מלול:  רק לפני זה, אני רוצה להבין

ארז מלול:  קובעים פה דיון או, איך, מה הסדר?     

רפי רכס: בהסתכלות שלנו, במבט שלנו

ארז מלול: מה סדר דין? יש דן יחיד שהוא נמצא וקובעים דיון? הם במקרה מגיעים לבית הדין ומסכימים? הייתה הסכמה לפני?     

רפי רכס: אני אתן את המבט שלנו

ארז מלול: יש משהו, יש פה איזו לקונה בכל הסיפור

רפי רכס: המבט שלנו זה, ואפשר גם כן להוסיף את זה במפורש בתוך התקנות

טלי גוטליב: זה סעיף סל, זה לא צריך להיות בתקנות חירום

רפי רכס: שנייה אחת, דקה

רפי רכס:  שמדובר פה על הסכמת כל הצדדים למועד המסוים הזה של הדיון, לא הסכמה כללית

רפי רכס:  ואפשר גם כן להוסיף הצדדים עם באי כוחם

טלי גוטליב: אבל בא כוח לא יכול להתנגד

רפי רכס: דקה, דקה, שנייה

ארז מלול: רגע, רגע, תני לו

טלי גוטליב: אתם צריכים להבין

רפי רכס: אני מבין מה שאת אומרת

רפי רכס:  זו הערה טובה

טלי גוטליב: כשאתה מייצג אתה לא יכול להתנגד לקיום דיון שהלקוח שלך רוצה ואתה לא יכול, כי אין לך סידור לילדים

רפי רכס: לא, זו הערה טובה אבל תמיד יש גם את הצד השני

ארז מלול: מבחינת סדרי הדין

רפי רכס: רק שנייה, רק במילה אחת אני אומר למה שהוער פה

רפי רכס:  זו הערה טובה אבל יש גם כן את הצד השני של, תחשבי בעלי דין, שנגיד - - -     

טלי גוטליב: אני מנהלת מלחמה, אדוני

רפי רכס: דקה, דקה, דקה

רפי רכס:  תסלחי לי, בואי, בסדר

טלי גוטליב: אנחנו פה, רק שנייה, אדוני

טלי גוטליב:  אני רק רוצה להסביר לך משהו

רפי רכס: אני איתך

טלי גוטליב: אני, בסופו של דבר התכנסנו כאן כי אנחנו במלחמה

רפי רכס: נכון, נכון

טלי גוטליב: אני לא בחקיקה

טלי גוטליב:  בחקיקה זה לא משנה לי כי היינו שומעים את זה הרבה יותר בנחת רוח

טלי גוטליב:  אני אומרת לך מניסיוני שלי כמייצגת בעתות חירום, שזה בסופו של דבר, הראשונים שנפגעים זה עורכי הדין

טלי גוטליב:  כי בית משפט, כל מה שהוא עושה זה מה שנוח לבית משפט, לא מה שנוח לצדדים

טלי גוטליב:  תקשיבו לי, סליחה שאני אומרת את זה

טלי גוטליב:  לא מה שנוח לצדדים, בית משפט עושה מה שנוח לו

טלי גוטליב:  שופט תורן שבמקרה תורן ויש לו תורנות ריקה ובא לו לסיים תיק, הוא קורא לצדדים אליו

טלי גוטליב:  לא משנה אם יש פתרון, אין פתרון

טלי גוטליב:  ואז לא נוח לנו מול הלקוחות שלנו, כי הנה, יש לנו הסדר טיעון, למה לא לבוא ולהציג אותו

טלי גוטליב:  יש לנו אפשרות לסיים את התיק

טלי גוטליב:  הראשונים והאחרונים שייפגעו קשות מתקנה גורפת שמאפשרת עניינים שדן יחיד מוסמך לדון בהם בלי שום כללים זה עורכי הדין

טלי גוטליב:  נקודה

טלי גוטליב:  אין לי מה לומר

טלי גוטליב:  אם אני עכשיו, לדוגמא, אין לנו מסגרות חינוך, ואני נדרשת להתייצב בדיון ולא יכולה, לקוח ייקח עורך דין אחר

רפי רכס: אז שנייה, אז יש - - -     

שמחה רוטמן: את הדברים האלו אמרת, בואו נשמע את לשכת עורכי הדין בנושא הזה

טלי גוטליב: בסדר

שמחה רוטמן:  בבקשה

רפי רכס: טוב, אז - - -     

שמחה רוטמן: לא, שנייה

שמחה רוטמן:  אני רוצה לשמוע קודם את לשכת עורכי הדין ואז תתייחס גם לזה

רפי רכס: תוסיף גם את הנושא של היוועדות חזותית, שגם כן אפשרות לעשות את זה

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  גבירתי?     

טלי גוטליב: איפה ההיוועדות החזותית כתובה בתקנות? איפה היוועדות חזותית יכולה להיות בתקנות? היא לא בתקנות

אהובה יששכר: שומעים אותי?     

טלי גוטליב: שנייה, אמר הנציג

שמחה רוטמן: שנייה, בסדר

שמחה רוטמן:  טלי, בנחת

ארז מלול: אפשר להוסיף

טלי גוטליב: אפשר להוסיף בתוך הזה

רפי רכס: כן, להוסיף פה שכל הנושאים כולם זה בהסכמת הצדדים

רפי רכס:  ואם בכל זאת - - -     

שמחה רוטמן: שנייה, איפה היוועדות חזותית היום נמצאת?     

טלי גוטליב: אין

שמחה רוטמן: גבירתי?     

טלי גוטליב: אני לא בעד

אהובה יששכר: שומעים אותי?      

שמחה רוטמן: בבקשה, כן, דברי

אהובה יששכר: טוב, אני הייתי גם, בעניין הוועדות, תקנות חירום לתקופת הקורונה

אהובה יששכר:  התקנות האלה תואמות את התקנות בתקופת הקורונה ואני מסכימה עם טלי, חברת הכנסת טלי גוטליב

טלי גוטליב: טלי, טלי

טלי גוטליב:  הכל טוב

אהובה יששכר: שכן, הרבה פעמים קשה מאוד לקבל הסכמה בין עורכי דין כי כל אחד רואה את האינטרס שלו

אהובה יששכר:  אי אפשר להשאיר את זה רק להסכמה, ובכל זאת צריך לתת סמכות לבית הדין לקבל החלטה גם בהיעדר הסכמה

שמחה רוטמן: זה יש, זה יש

שמחה רוטמן:  אהובה, במקרה של היעדר הסכמה, אני לא מבין מה הולך פה

שמחה רוטמן:  אני באמת לא מבין

שמחה רוטמן:  במקרה של היעדר הסכמה, במקרה של היעדר הסכמה יש את סעיף (ד)

שמחה רוטמן:  סעיף (ד), במקרה שיש מקרה שדורש טיפול והוא לא נמצא ברשימת המקרים שכתובים ב-(א), אז אפשר לתת מענה לפי סעיף (ד)

אהובה יששכר: כן, אני רואה את זה

אהובה יששכר:  כן

שמחה רוטמן: אנחנו לא מדברים עכשיו על מקרה של היעדר הסכמה

שמחה רוטמן:  השאלה שהעלתה טלי היא שגם כאשר יש, הדיין מסוגל והדיינים, והצדדים מעוניינים אבל עורך הדין לא יהיה מסוגל, היא אומרת שהצדדים יפעילו לחץ על עורך הדין וככה תפגע בעורך דין שהוא לא יכול להגיע לדיון בגלל סיבה פלונית, סיבה אלמונית, הוא במילואים, הוא לא במילואים, וכדומה

שמחה רוטמן:  ואז פגעת בעורכי הדין שהתקנה נועדה גם לטובתם

שמחה רוטמן:  זו הייתה טענתה של טלי, אני אשמח להתייחסות לטענה הזאת, לא לסיטואציה שבה אין הסכמה ובגלל התעקשות של עורכי דין, ואז זה יגיע לאב בית הדין ויכול להיות שהוא יחליט שכן צריך לדון בנושא הזה גם להיעדר הסכמה, גם להרכב שלושה

אהובה יששכר: לא אני, סליחה, אז אני לא מבינה את הבעיה

אהובה יששכר:  הבעיה היא שהלקוח שלך מסכים ואתה לא מסכים?     

שמחה רוטמן: כן

אהובה יששכר: זו הבעיה?     

שמחה רוטמן: כן

אהובה יששכר: יש הרבה דברים - - -     

שמחה רוטמן: זו הבעיה שטלי העלתה, לכן אני - - -      

טלי גוטליב: אולי אני אחדד את זה

אהובה יששכר: טלי, טלי, זו לא בעיה של - - -     

טלי גוטליב: אני רגע, תני לי רגע לחדד לך את זה

אהובה יששכר: לא, לא

שמחה רוטמן: שנייה, תני לה לסיים

אהובה יששכר: לא קשור למקרי חירום

אהובה יששכר:  מה, אין לנו מקרים שיש לנו דיון אחר ואנחנו רוצים לדחות והקליינט שלנו מתעקש לקיים את הדיון כי זה חשוב לו?     

טלי גוטליב: לא, אבל את צריכה להבין משהו

טלי גוטליב:  אני בסך הכל פה, אני מחוקקת, זו דעתי

טלי גוטליב:  בסדר?     

אהובה יששכר: כן

טלי גוטליב: אני אומרת לך את זה פשוט מניסיון רב שנים, ולצערי גם במצבי חירום

טלי גוטליב:  אם אנחנו נשאיר סמכות גורפת כזו, שכתובה שאפשר לדון גם בעת חירום בעניינים שדיין יחיד מוסמך לדון בהם, זה נוסח הסעיף, המשמעות היא שאם דיין, אם צד רוצה לדון בבקשה וערוך הדין לא יכול אז הלקוח ייקח עורך דין אחר

טלי גוטליב:  פשוט מאוד

שמחה רוטמן: טוב

טלי גוטליב: עת חירום היא עת חירום

טלי גוטליב:  אנחנו לא פה בקורונה שנמשכת על פני חודשים

שמחה רוטמן: טוב, אהובה

אהובה יששכר: אני לא נתקלתי בסיטואציות כאלה

אהובה יששכר:  היינו כבר בתקופת חירום מסוג אחר

שמחה רוטמן: בסדר

טלי גוטליב: קורונה

אהובה יששכר: לא, אני לא מדברת על קורונה

טלי גוטליב: ואני לא מדברת על קורונה שנמשכה כמעט שנתיים

שמחה רוטמן: תני לה לדבר, טלי

אהובה יששכר: אני לא חושבת, אני באמת-באמת חושבת, גם צריך להבין מה זה הדיונים בדן יחיד

אהובה יששכר:  זה בדרך כלל עניינים טכניים או בקשה לביטול עיכוב יציאה או, זה לא דברים שהנוכחות של עורך הדין היא הכרחית

טלי גוטליב: אני, סליחה שאני אומרת לך את זה, הדברים שלך נרשמים בפרוטוקול

טלי גוטליב:  את אמורה לייצג את עורכי הדין ולא אני

טלי גוטליב:  אני חברת כנסת שדואגת גם לעורכי הדין

שמחה רוטמן: אז תני לה לדבר

טלי גוטליב: את אומרת שזה לא משנה שהדיון יהיה בלי עורך דין?     

שמחה רוטמן: טלי, תני לה להגיד את דעתה בלי לקטוע אותה

שמחה רוטמן:  זה בלתי אפשרי בזום

טלי גוטליב: אני לא קוטעת אותה

שמחה רוטמן: את כן

טלי גוטליב: אני לא קוטעת אותה

טלי גוטליב:  היא אומרת שזה בסדר שדיונים יהיו בלי עורכי דין

שמחה רוטמן: אבל טלי, היא אומרת, אבל תני לה לסיים

אהובה יששכר: אני מייצגת את עורכי הדין, ולהבדיל מהתחום שאת אולי היית בו שנים רבות, אנחנו מתעסקים בדיני נפשות

אהובה יששכר:  אנחנו לפעמים בנפשם של ילדים קטינים

טלי גוטליב: אבל זה כתוב בסעיף אחר

שמחה רוטמן: טלי, אבל את אומרת שאת לא מפריעה ואת מפריעה לה

שמחה רוטמן:  תפסיקי בבקשה

אהובה יששכר: אנחנו יכולים לראות את האינטרס שלהם

אהובה יששכר:  אני לא רואה, סליחה, אני באמת לא רואה בעיה אם הלקוח שלך מתעקש לקיים דיון בתקופת חירום, אתה מודיע שאתה לא יכול להופיע, זה חשוב לו לקיים את הדיון אז הדיון הזה יתקיים

אהובה יששכר:  אני לא רואה בעיה ואני מייצגת את עורכי הדין

טלי גוטליב: אני רק רוצה לומר לפרוטוקול בבקשה

טלי גוטליב:  רק שנייה

אהובה יששכר: אני עורכת דין למעלה מ-43 שנים, ואני, עוד פעם - - -     

טלי גוטליב: לא, אין לי טענה, זכותך לדעתך

שמחה רוטמן: טלי, די

אהובה יששכר: לא הולכים לקיים דיון - - -     

טלי גוטליב: רוטמן, די כבר

שמחה רוטמן: את לא ברשות הדיבור עכשיו, מספיק

טלי גוטליב: תפסיק כבר

טלי גוטליב:  אני מתחילה להבין למה קשה פה בתוך הוועדה הזאת

שמחה רוטמן: טלי, תפסיקי, אני לא שומע אותה

שמחה רוטמן:  היא מדברת נציגה של לשכת עורכי הדין, תני לי לשמוע אותה

אהובה יששכר: אני עכשיו הנציגה של עורכי הדין ולא את

אהובה יששכר:  לא הולכים לקיים פה דיון בסכסוך בכללותו, אלא בעניין נקודתי ודחוף שאין שום סיבה שהוא לא יתקיים

טלי גוטליב: הבנתי, אני רוצה - - -     

אהובה יששכר: את יודעת, תקופת החירום, סליחה, תקופת החירום הזאת יכולה להימשך זמן רב

אהובה יששכר:  זה לא, צריך באמת לתת פתח לאנשים לפתור את המחלוקות הקטנות ביניהם או לפתור איזו בעיה דחופה שחייבת להיפתר

אהובה יששכר:  ואפשר, בשביל העניין הנקודתי הזה, אני לא מדברת על לנהל תיק הוכחות, שאז עורך הדין שמטפל בתיק צריך להיות פה

אהובה יששכר:  אם יש משהו נקודתי שהוא סמכות של דיין יחיד, צריך להבין מה זה הסמכויות המוגבלות של דן יחיד

אהובה יששכר:  אתה מבקש לפתור את הבעיה נקודתית, אין סיבה שזה לא יקרה

אהובה יששכר:  מעבר לזה, אני את דעתי, ואני מבינה שרפי רכס העלה את זה - - -     

טלי גוטליב: אבל את אומרת דבר לא נכון

טלי גוטליב:  את אומרת דבר לא נכון, כי אם הצדדים מסכימים בפני דן יחיד הם יכולים לעשות הכל

שמחה רוטמן: לא, לא

טלי גוטליב: שמענו את זה כאן מגורמים בר סמכא

שמחה רוטמן: זה לא נכון

אהובה יששכר: זה לא נכון

שמחה רוטמן: זה לא מה שהם אמרו גם גורמי בר סמכא

אהובה יששכר: זה לא נכון

שמחה רוטמן: זה לא נכון

אהובה יששכר: זה לא נכון, את לא יכולה - - -     

שמחה רוטמן: טלי, מה שאת אומרת לא נכון

טלי גוטליב: זה לא נכון, זה מה ששמעתי פה

אהובה יששכר: את לא יכולה לנהל תיק הוכחות בפני דן יחיד

טלי גוטליב: זה ברור לנו

אהובה יששכר: את יכולה לבוא עם הסכם גירושים

אהובה יששכר:  ואת יכולה לבוא עם הסכם גירושים לאישור

אהובה יששכר:  ובית הדין אומר "אני פנוי לאשר עכשיו את ההסכם" ועורך הדין באותה שעה לא פנוי והוא מבקש לא לקיים את הדיון, הלקוח שלו אומר "אני רוצה ללכת לאשר את ההסכם"

אהובה יששכר:  אנחנו לא מדברים - - -     

טלי גוטליב: אבל זה כבר כתוב לך

שמחה רוטמן: טלי, די

טלי גוטליב: רק רגע, סליחה שנייה

טלי גוטליב:  אדוני יושב הראש, אני מבקשת להבהיר

טלי גוטליב:  אני מקריאה לך את הסעיף

טלי גוטליב:  הרי, את מדברת על דברים דחופים, אני, דעתי כדעתך

טלי גוטליב:  "העברת ילד למסגרת חינוכית" - כתוב

טלי גוטליב:  "טיפול פסיכולוגי בקטין" - כתוב

טלי גוטליב:  "מקרה חריג שיחידת הסיוע המליצה" - כתוב

טלי גוטליב:  "בקשות דחופות (כפיית ציות ודרכי דיון)" - כתוב

טלי גוטליב:  "בקשות דחופות שנועדו למנוע עיגון" – כתוב בסעיף

טלי גוטליב:  "הליכים למניעת חוק אלימות במשפחה" – כתוב בסעיף

טלי גוטליב:  "בקשות דחופות לבירור יהדות" – כתוב בסעיף

טלי גוטליב:  "בקשות דחופות לאישור הסכם גירושים או מתן היתר גירושים" – כתוב בסעיף

טלי גוטליב:  "סידור גט" – כתוב בסעיף

שמחה רוטמן: לא, אבל שם זה - - -     

ארז מלול: בפני הרכב

שמחה רוטמן: שם זה בפני הרכב של שלושה

ארז מלול: ואם ההרכב לא יכול לבוא

ארז מלול:  רק דיין אחד יכול לבוא

שמחה רוטמן: הרכב של שלושה

ארז מלול: שני דיינים - - -     

שמחה רוטמן: אבל זה בהרכב של שלושה

שמחה רוטמן:  בסדר

טלי גוטליב: אתם רוצים שאני אסמוך על דן יחיד להחליט בדברים האלה

שמחה רוטמן: אהובה

שמחה רוטמן:  שנייה

שמחה רוטמן:  את רוצה, בואי רק תחתרי לסיום כי גם מאוד קשה לשמוע אותך וגם לא רואים אותך, אז - - -     

אהובה יששכר: אוקיי

אהובה יששכר:  כדי לצמצם את הקושי של עורך הדין להופיע בתקופת החירום, אני הצעתי, ואני מבינה שרפי רכס העלה את זה, צריך לבחון אפשרות להיוועדות חזותית

אהובה יששכר:  זה מקל, זה קורה גם בבתי המשפט

טלי גוטליב: טוב, בסדר, זה לא בתקנות שעת חירום

אהובה יששכר: רגע, ואני ביקשתי והצעתי, גם כשעלה הנושא אם בית הדין מאזור מסוים יכול לנהל דיון בבית דין אחר באזור אחר - הפתרון הוא בהיוועדות חזותית

קריאה: אבל זה הסדר - - -     

שמחה רוטמן: אפשר שנייה, אפשר לתת לה לסיים את דבריה? שנוכל להבין מה היא אומרת, לרשום לעצמנו

שמחה רוטמן:  בבקשה

אהובה יששכר: דברים חשובים, במיוחד אם התקופה הזאת תימשך לאורך זמן ויש אנשים שלא יכולים לעזוב את הבית אבל מצד שני הם חייבים לפתור את הבעיות שלהם

אהובה יששכר:  גם ברשימה הזאת של הסעיף שדן, שבית הדין דן, בתקופה חירום לפעמים צריך לקיים דיון

אהובה יששכר:  ואי אפשר להופיע בבית הדין, ואני לא מדברת רק על עורכי הדין שלא יכולים להופיע

אהובה יששכר:  אחד מאזור, משדרות, לא יכול לצאת מהבית והוא צריך לקיים דיון

אהובה יששכר:  אני לא יודעת על מה אפשר לקיים דיון, אבל יכולות להתעורר כאלה בעיות

אהובה יששכר:  אנחנו מדברים, אנחנו לא יודעים מתי התקופה הזאת תסתיים

אהובה יששכר:  וחייבים, חייבים לבדוק את האפשרות של היוועדות חזותית

שמחה רוטמן: טוב

ארז מלול: רק, שמחה

שמחה רוטמן: שנייה

אהובה יששכר: והערה אחרונה

אהובה יששכר:  למרות שלא הגענו לסעיף, הערה אחרונה שאני שלחתי אותה גם לפני הדיון, אני חושבת שההחלה של החוק הזה צריכה להיות תואמת להחלה של החוק הכללים בבית המשפט

אהובה יששכר:  אני מתייחסת לסעיף 6 – תקופת החירום התחילה ב-08

אהובה יששכר: 10 בבתי המשפט

אהובה יששכר:  צריך להיות תיאום בין בתי המשפט ובתי הדין, וההצעה שלי זה לתקן את סעיף 6

שמחה רוטמן: שזה יהיה תחולה רטרו

אהובה יששכר: לא מיום פרסומן, אלא מיום, בלי להיכנס עכשיו, זה יכול גם להשפיע על מרוץ הסמכויות

אהובה יששכר:  המועדים בבתי המשפט ובבתי הדין מאוד חשובים

שמחה רוטמן: למעשה בפועל אתם כבר עובדים לפי כאילו התקנות האלה בתוקף? רפי

אהובה יששכר: בתי משפט, כן

רפי רכס: אנחנו, כן

רפי רכס:  למעשה אנחנו, בהחלטה של מנהל - - -     

אהובה יששכר: אבל זה לא - - -     

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה

שמחה רוטמן:  אז בואי תחדדי לי, אהובה

שמחה רוטמן:  תחדדי לי

שמחה רוטמן:  למה זה משנה? אם בפועל הם עבדו ככה, מה זה משנה עכשיו אם התחולה תהיה רטרו או לא? שנייה, היא העלתה את הנושא, נשמע ממנה

שמחה רוטמן:  כשנגיע לסעיף הזה

אהובה יששכר: ההוראות שנתנו, זה היה לדעתי, רפי יסביר יותר טוב ממני, ההוראות שניתנו לא כל כך ניתנו בסמכות

אהובה יששכר:  זה היה איזה הוראות בשביל לעשות סדר

אהובה יששכר:  בפועל התייחסנו לזה גם בבתי הדין כתקופת חירום

אהובה יששכר:  כדי שהדברים יהיו ברורים ומסודרים, לדעתי זה צריך להופיע גם בחוק

אהובה יששכר:  האמת היא, יומיים יכולים להיות לא כל כך עקרוניים

אהובה יששכר:  לפעמים כן, אני לא יכולה לחשוב על מה

שמחה רוטמן: אני חושב שיכול להיות אגרה

שמחה רוטמן:  זה יכול להיות רלוונטי לאגרה

שמחה רוטמן:  אם נפתח תיק

רפי רכס: מניין

שמחה רוטמן: ומניין הימים

רפי רכס: כן

אהובה יששכר: מניין הימים

רפי רכס: וטענות שיכולים להתחיל להעלות ולהוסיף עוד דיונים מיותרים

שמחה רוטמן: אוקיי

אהובה יששכר: ולמשל, אם צריך להגיש - - -     

שמחה רוטמן: אוקיי, בסדר

שמחה רוטמן:  אני הבנתי את הטענה, אהובה

שמחה רוטמן:  כשנגיע לסעיף הזה נדון בזה

שמחה רוטמן:  תודה, תודה

אהובה יששכר: אוקיי, תודה על ההזדמנות

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  תודה רבה

אהובה יששכר: ובריאות לכולם

ארז מלול: רק הערה קטנה על מה שהיא אמרה

שמחה רוטמן: כן, ארז, בבקשה

ארז מלול: ככה, אני חוזר על מה שאני אומר – הסעיף הזה חייב להישאר רק להסדיר באיזה מקרים, לא רק אם במקרה הדיין נמצא

ארז מלול:  לעשות את זה יותר מסודר, יותר סדר דין, זה

טלי גוטליב: בסדר

טלי גוטליב:  עניינים שדן יחיד מוסמך לדון בהם ובלבד שאב בית הדין, או משהו כזה, נתן היתר לכך

טלי גוטליב:  בסדר? מקובל עליך?     

ארז מלול: בסדר

ארז מלול:  ודבר שני, הערה באמת, כי גם אני עורך דין במקרה, נראה לי אפילו יותר שנים ממך

ארז מלול:  ואף עורך דין, אף לקוח לא פיטר עורך דין בגלל שהוא אמר לו "אני לא יכול לבוא לדיון"

ארז מלול:  עורך דין בענייני נישואים הוא כמו אבא של הצד, הוא מייצג אותו, הוא חי איתו

ארז מלול:  יותר מכלכלי ונזיקי והכל

ארז מלול:  ובגלל דיון אחד הוא לא, אין פה פגיעה בעורכי דין     

טלי גוטליב: טוב, אני לא עוסקת בספקולציות

שמחה רוטמן: אוקיי, בסדר

טלי גוטליב: אני רוצה להבהיר שצריך רק, לגבי סעיף (10), להוסיף עניינים שדן יחיד מוסמך לדון בהם ובלבד, לא יודעת איך קוראים לזה, אב בית הדין? נשיא בית הדין? אב בית הדין?     

שמחה רוטמן: אבל זה יוצר לך החזר שלילי

שמחה רוטמן:  הרי, עניינים שאב בית הדין מחליט אפשר גם בדן שלושה אם הוא מחליט שזה דחוף

רפי רכס: בית הדין

שמחה רוטמן: זה בית הדין

שמחה רוטמן:  זה בית הדין

טלי גוטליב: בסדר, אני אומרת לפרוטוקול שאני לא סומכת על דן יחיד שיחליט שהוא, שהעניין, שהוא מביא את העניין בפניו

טלי גוטליב:  צריכים להיות איזשהם קריטריונים קצת יותר גורפים, קצת יותר רציניים

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  אוקיי, שנייה

שמחה רוטמן:  שמענו את העמדות השונות

שמחה רוטמן:  אני חושב שדנו בהן בהרחבה

שמחה רוטמן:  יש, קודם כל, אני מבין שהנושאים הללו, אתם אומרים שכאשר, מבחינתכם, כאשר יש הסכמה של הצדדים אבל לכאורה, אני מבין שהחוק הקיים, וזה מה שגור הקריא קודם ודיבר עליו, החוק הקיים, בעצם, בשנייה שיש הסכמה של הצדדים היכולת של הדיין להגיד לא היא על בסיס שיקולים של דין תורה, שזה לא מתאים על פי דין תורה לדיון בפני דן יחיד

שמחה רוטמן:  הוא לא יכול לבוא ולהגיד "לא מתאים לי כי אני הולך להוציא את הילד מהגן"

רפי רכס: לכן, פה צריך להוסיף את זה

שמחה רוטמן: אז לכן, אז לכן, כלומר, שיקולי המערכת לא פתרתם בהקשר הזה

שמחה רוטמן:  וזה גם מתכתב עם הבעיה שארז מדבר עליה, שאתה צריך לייצר איזושהי וודאות לצדדים שיש דיין בכלל בבית הדין

שמחה רוטמן:  זה לא, להיפך, אתה מעמיד אנשים בסיטואציה – תבואו כל יום לבית הדין, אם במקרה יש לדיין זמן וחשק אז העניינים האלה ידונו

שמחה רוטמן:  זה אי אפשר, אי אפשר לעבוד ככה

שמחה רוטמן:  עכשיו, כמה שזה טוב וזה מקצר בירוקרטיות וזה טוב וזה נכון, זה לא, זה מייצר בעיה, א' זה מייצר בעיה של מי שיותר מקושר, מי שיותר יודע, מי שיותר זה, אבל מעבר לזה - - -     

ארז מלול: מי שיותר מתמיד

שמחה רוטמן: כן, מי שיש לו את הזמן

שמחה רוטמן:  להיפך, אתה מייצר תחרות מאוד בעייתית

ארז מלול: מי יתפוס את הדיין

רפי רכס: כן, אז שני דברים

רפי רכס:  דבר ראשון, לגבי, המבט העקרונית, אז שוב, חלילה אני לא בא לפגוע בתפקידם החשוב של עורכי הדין, אבל כמובן בראש ובראשונה מה שחשוב לנו זה טובתם של הצדדים

רפי רכס:  ואמרתי, שוב, אף אחד מאיתנו לא יודע כמה זמן זה יימשך

רפי רכס:  וגם דברים לא דחופים באיזשהו שלב גם מתחילים להיות

שמחה רוטמן: הופכים להיות דחופים

רפי רכס: דחופים ביותר

רפי רכס:  ולכן חשוב בכל פעם שאנחנו נותנים איזשהם דברים מוגדרים, לתת גם את האפשרות של הסל למקרים של, שוב אני אומר, הרכיב הוא זה שהצדדים, ואולי חשוב גם כן להבהיר כי באמת אי אפשר להעתיק אחד לאחד את מה שנאמר בתקנות של דן יחיד למקרה שלנו

רפי רכס:  צריך להבהיר שבאישור בית הדין, ומיד אני אגיד לגבי העניין שהערת של איך כל אחד ידע או לא ידע, ובהסכמת הצדדים לדיון הנוכחי הזה

רפי רכס:  כי יכול להיות שהם נתנו בעבר

שמחה רוטמן: יכול להיות שהן נתנו הסכמה, ודאי

רפי רכס: כן, ואני רוצה לדיון הנוכחי הזה

קריאה: ובאי כוחם

שמחה רוטמן: שנייה

רפי רכס: לא, לא, לא

רפי רכס:  אני לא חושב באי כוחם

שמחה רוטמן: באי כוחם, יש פה את העמדה של לשכת עורכי הדין, שאני חושב שהיא מאוד נכונה

רפי רכס: בראש ובראשונה מה שיגיד עורך דין – "אני לא מוכן" והצדדים ייתקעו

קריאה: הוא יכול לפטר אותו

רפי רכס: נכון

ארז מלול: לא, ובדרך כלל עורכי הדין מגעים להסכמה - - -     

שמחה רוטמן: ולכן לא צריך לרשום את זה

שמחה רוטמן:  לכן לא צריך

ארז מלול: עורכי הדין בדרך כלל מגיעים גם להסכמה ביניהם

שמחה רוטמן: הרי, אתה כבית דין לא פונה לצדדים, אתה פונה לעורך הדין

רפי רכס: זהו, בתוך עמנו אנחנו חיים, רוב המקרים הם במיוחד במצבים כאלה מגיעים להסכמה

ארז מלול: להסכמה, וכולם - - -     

רפי רכס: עכשיו, לגבי ההערה החשובה, שלא ייצור כאוס, אז אני אגיד בפרקטיקה, ואולי אפשר לחשוב איך מורידים את זה לתוך התקנות, בפרקטיקה מה שקורה זה שפשוט מאוד מרימים טלפון למזכירות בית הדין ושואלים אם אפשר לבוא לדיון, מזכיר בית הדין פונה לדיין והדיין נותן אישור או לא אישור

ארז מלול: רשמי, עם בקשה בכתב, או דרך המייל

רפי רכס: בדיוק

ארז מלול: וזה, והמזכיר יאשר או אב בית דין או דיין

רפי רכס: לכיוון הזה, בקשה בכתב ואישור בכתב, כן

ארז מלול: הרי, הדיין לא אם בא לו בא או לא בא

רפי רכס: בלי בקשה בכתב, אישור בכתב של הדיין

ארז מלול: בדיוק, לא יודע

רפי רכס: ואז הדיין אומר "בסדר, נאשר, יתקיים דיון"

ארז מלול: פנייה, פנייה של עורך דין, ואז אם הוא מקבל עשר פניות הוא בוחר מה הכי דחוף

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  עכשיו, בכל מקרה, הנוסח, כפי שהוא עכשיו, בעצם עבד בפועל, זה היה נדרש הסכמה, באיך שזה עבד בתקופת הקורונה, הייתה נדרשת הסכמה לדיון או שלא היה צריך הסכמה לדיון?     

רפי רכס: במקרה הפרקטי, שוב, אני מדבר ממש על היומיים האחרונים - - -     

שמחה רוטמן: לא, לא עכשיו

שמחה רוטמן:  אני אומר בתקופת הקורונה

רפי רכס: בקורונה זה היה הסכמה לדיון

שמחה רוטמן: לדיון ספציפי?     

רפי רכס: ספציפי

רפי רכס:  לא בגלל שפעם נתנו הסכמה אז - - -     

גור בליי: השאלה פה, באמת השאלה פה היא האם קיימת בעיה

גור בליי:  כי אמרה נציגת לשכת עורכי הדין, ויש לנו פה ניסיון מצטבר לא של יומיים

שמחה רוטמן: עם נוסח מסוים

גור בליי: יש לנו נוסח מסוים במשך חודשים ארוכים, ואם זה לא שבור אז לא צריך לתקן את זה

גור בליי:  זאת אומרת, השאלה האם הדבר הזה עבד

שמחה רוטמן: אז אני מאוד נוטה למה שאומר עורך הדין בליי

שמחה רוטמן:  אני חושב, אני מבין את הרצון שזה יהיה מדויק וזה יהיה כתוב בתקנות, אבל בפועל, בסופו של דבר, עם הלשון הזאת של תקנות, והייתה פה נציגה של לשכת עורכי הדין, של פורום, יושבת ראש וועדת בתי הדין הרבניים, שמרכזת הרבה פניות, לא, והיא עדיין איתנו אז היא יכולה גם לאשר, אבל זה לא הציף בעיות, בוודאי לא אצל קהל עורכי הדין והמתדיינים, שכתוצאה מזה נוצרו עיוותי דין או כתוצאה מזה אנשים נגררו מבתיהם

שמחה רוטמן:  אז לכן, אלא אם כן אתם יודעים אחרת

רפי רכס: לא, אני רק חושב שכשאנחנו עושים תקנות אז צריך טייב אותן כמה שיותר, גם אם שאלות לא עלו

רפי רכס:  ולכן אני כן חושב, ופה אני אפילו לא תופס מקום של המערכת, אני אומר מבחינת הצדדים צריך לדעת שמדובר פה לא על הסכמה שניתנה בעבר לדן יחיד אלא על הדיון הנוכחי

רפי רכס:  וצריך גם כן להוסיף את זה שבית הדין באמת מאשר את זה

רפי רכס:  בשביל הסדר של הדברים

רפי רכס:  שני הרכיבים האלה

שמחה רוטמן: 	אז, לגבי - - - זה קצת אחרת

שמחה רוטמן:  אני הייתי אומר - - -     

גור בליי: שים לב אבל שלהוסיף פה הסכמה זה לא טוב כי יש לא מעט דיונים שבדן יחיד לא מכוח הסכמה

גור בליי:  זאת אומרת, הרי זה מכסה - - -     

רפי רכס: ולכן זה חשוב

גור בליי: את כל מצבי הדן יחיד

שמחה רוטמן: לא, אבל אתה לא רוצה, לא, יש עניינים שדיין יחיד מוסמך לדון בהם

ארז מלול: בלי הסכמה

שמחה רוטמן: שאתה - - -     

גור בליי: אני לא רוצה שצוואר הבקבוק יהיה - - -     

שמחה רוטמן: אז עזבו, אני חושב, המערכת יודעת איך לעבוד עם זה, אני לא רוצה לשנות את הטקסט של התקנות

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה, אני לא חושב שצריך

ארז מלול: מה עם הבקשה לדיון? עם הנושא

שמחה רוטמן: שוב, זה, נותנים פה הצהרה לפרוטוקול מה הדרך שבה זה יעבוד

ארז מלול: רק בבקשה לדיון

ארז מלול:  לא במי שבא לבית דין

רפי רכס: בקשה לדיון הספציפי ואישור

ארז מלול: לא, זה גם לא מכבד את בתי הדין

רפי רכס: כן, כן, כן

רפי רכס:  בקשה לדיון הספציפי

שמחה רוטמן: כן, לפרוטוקול איך זה עובד ואיך זה יעבוד

ארז מלול: בדיוק

שמחה רוטמן: אני חושב שזה יותר נכון מאשר עכשיו לייצר ניסוח חדש שגם יעכב את כניסת התקנות עד לניסוח וכדומה

ארז מלול: בסדר גמור

שמחה רוטמן: וגם ייצר אי ודאות לגבי איך הן מתפרשות

שמחה רוטמן:  כי בשנייה שאתה מכניס מילה חדשה – איך זה מתפרש ומרוץ סמכויות ולך תדע

שמחה רוטמן:  לא רוצה לייצר אי ודאות, יש פה, לצערי, אנחנו הכרנו את התקנות האלו בתקופת הקורונה, לא רוצה לייצר פה אי ודאות

יהודה גוטמן: אני יכול להוסיף עוד מילה אחת מבחינה מערכתית למה חשוב לקיים את הדיונים האלה

יהודה גוטמן:  אם חס ושלום התקופה הזאת תימשך הרבה זמן, בסופו של דבר בעוד כמה חודשים יהיה פקק ארוך, והיו לנו בעבר כאלה דברים

יהודה גוטמן:  ואז כל הדיונים של כל האנשים שדחו להם את הדיון, זה יכול ליצור פקק של חודשים ארוכים

גור בליי: צוואר בקבוק

יהודה גוטמן: וחבל שאם אנשים מוכנים, כל הצדדים מוכנים וכולם מוכנים, לא לפתור את הבעיה עכשיו

ארז מלול: צודק

שמחה רוטמן: כן

טלי גוטליב: אני רק מבקשת לומר לפרוטוקול שאני נגד סעיף (10)

טלי גוטליב:  אני חשבתי שצריך להוריד אותו, לפחות לסייג אותו

טלי גוטליב:  אבל ממילא אני מיעוט בעניין הזה כי יש כאן רוב להצבעת התקנות כפי שהן

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  4

גור בליי: רגע, רק שאלה אחת לעורך דין בלונדהיים

גור בליי:  שאלת הבהרה – בחלופה הראשונה אמרתי שאני אאיר את ההבדלים מול הקורונה

גור בליי:  ב-(1), "בקשות לסעדים זמניים שנועדו לשמר מצב קיים, לרבות צו לעיכוב יציאה מן הארץ ובקשות לביטול סעד כאמור" – בקורונה הייתה התייחסות גם לסעד דחוף בעניין החזקת ילדים, חלוקת זמני שהות בין הורים וקביעת סדרי קשר

גור בליי:  השאלה אם זה נדרש או שלטעמכם החלופות האחרות מכסות את זה?     

אהובה יששכר: לא, אנחנו חושבים שהנוסח הנוכחי מספיק, זה גם הנוסח שהוגש, שהונח על שולחן הכנסת

טלי גוטליב: למה, אבל אם רוצים לשנות הסדרי שהות דווקא בגלל מילואים ודווקא בגלל - - -     

שמחה רוטמן: אני חושב שזה 3(ג)

גור בליי: זה, סליחה

טלי גוטליב: אבל זה יחידת סיוע

גור בליי: השאלה האם הבקשות לסעד דחוף לפי סעיף 5(א)(3) לחוק להסדר התדיינויות

גור בליי:  זאת אומרת, האם התקנות מכוח חוק הסדר התדיינויות מכסות בעצם את המקרים האלה?     

אהובה יששכר: להבנתנו כן, זאת הייתה הכוונה

אהובה יששכר:  זאת אומרת, כל מה שנכלל בגדר סעיף 12, שאגב הוא יותר רחב ממה שהיה במקור כי במקור היה כתוב החזקת ילדים והסדרי קשר וכולי וכרגע סעיף 12 זה יותר רחב מזה

גור בליי: בסדר

טלי גוטליב: איך? רגע, תראו לנו?     

אהובה יששכר: סליחה?     

טלי גוטליב: רק סליחה גבירתי, שנייה, כי אנחנו רוצים להבין משהו, כי לנו זה חסר

גור בליי: כן, לא, זה נכנס אבל, חברת כנסת גוטליב, זה במילה ייכנס לבקשות לסעדים זמניים שנועדו לשמר מצב קיים

טלי גוטליב: אבל אם זה לא לשמר מצב קיים? אם רוצים לשנות הסדרי ראייה?     

גור בליי: והדברים האלה נכנסים - - -     

טלי גוטליב: איפה? תראה לי

גור בליי: בתקנות

גור בליי:  כשכתוב ב-(2) בקשות לסעד דחוף לפי סעיף 5(א)(3)

טלי גוטליב: רגע, אני רוצה לראות את החוק להסדר התדיינויות, בסדר?     

גור בליי: לא, אבל כשכותבים "לפי סעיף" זה מפנה לתקנות

טלי גוטליב: אז הנה, אני רוצה לראות רגע, לחוק להסדר התדיינויות

גור בליי: ובתקנות - - -     

שמחה רוטמן: צריך לראות את התקנות, לא את החוק

טלי גוטליב: למה? דקה

גור בליי: אז בדיוק, אז מה שרלוונטי זה התקנות

ארז מלול: זה התקנות

טלי גוטליב: שנייה, רק דקה

קריאה: מכוח החוק אז יש תקנות

טלי גוטליב: אבל אני רוצה את החוק עצמו, כי אתה מפנה

שמחה רוטמן: אבל הסעיף 5(א)(3) אומר שיהיו תקנות

שמחה רוטמן:  זה מה שהסעיף הזה אומר

טלי גוטליב: זה מה שזה אומר? מה אומרות התקנות?     

גור בליי: ובתקנות יש לך בין היתר בקשה לסעד דחוף בעניין הבטחת קשר של קטין עם כל אחד מהוריו

טלי גוטליב: אבל זה לא רק הבטחת קשר

גור בליי: לא, אבל הבטחת קשר, עד כמה שאני מבין, מתפרש ככולל גם החזקה וחלוקת זמני שהות

רפי רכס: כן

רפי רכס:  כך זה בפרקטיקה

גור בליי: וכך זה בפרקטיקה

טלי גוטליב: פרקטיקה, בטוח?     

גור בליי: כן

טלי גוטליב: אנחנו בטוחים בזה?     

גור בליי: כן, כן

גור בליי:  כך הבנתי

טלי גוטליב: אז שיהיה כתוב, שיהיה ברור בדברי ההסבר לפרוטוקול

שמחה רוטמן: מוצהר לפרוטוקול

טלי גוטליב: שמוסכם, שמוברר לנו על פי הייעוץ המשפטי של הכנסת - - -     

גור בליי: לא

שמחה רוטמן: של הממשלה

גור בליי: של הממשלה ובתי הדין

שמחה רוטמן: הממשלה ובתי הדין

טלי גוטליב: של הממשלה ובתי הדין, שההפניה לסעיף 5(א)(3) לחוק הסדר התדיינויות שמפנה לתקנות, בתקנות הבטחת קשר כולל גם - - -     

רפי רכס: תקנה 12, כן

טלי גוטליב: תקנה 12, הבטחת קשר, כולל גם בפרקטיקה, הסדרי שהייה, תיקונים

רפי רכס: במקרים דחופים

טלי גוטליב: במקרים דחופים

טלי גוטליב:  שינוי בהסדרי ראייה וכולי

שמחה רוטמן: טוב, אוקיי

טלי גוטליב: והסדרי שהות, תודה

שמחה רוטמן: סעיף 4

טלי גוטליב: תודה לך

טלי גוטליב:  סליחה, פשוט הבהרנו את זה שזה קיים

שמחה רוטמן: רק שנייה, אני כן אומר מאחר וזה עלה, זה עלה מכמה כיוונים הנושא של היוועדות מרחוק, אני - - -     

גור בליי: שוב, בינתיים קיבלתי פה פשוט הודעות מכל מיני גורמים, שהבנתי שבהסכמת הצדדים היום יש סיטואציות בבתי הדין הרבניים שזה מתקיים בהיוועדות מרחוק

שמחה רוטמן: בהיוועדות מרחוק

רפי רכס: חד וחלק, כן

שמחה רוטמן: וזה מסודר לכם?     

רפי רכס: זה קיים

שמחה רוטמן: זה פועל בבית הדין הקיים?      

רפי רכס: כן

שמחה רוטמן: לכן אני לא רוצה להתייחס לזה

טלי גוטליב: לא, אל תיכנסו לזה בתקנות

שמחה רוטמן: זה בדיוק מה שאמרתי

ארז מלול: זה מה שהוא אמר

שמחה רוטמן: אני לא אכנס לזה בתקנות

שמחה רוטמן:  ככל שזה יידרש בכל מיני סיטואציות שבהן נדרש, וחס ושלום, מקווה שמצב החירום לא יתארך עד שזה יידרש, אז תביאו תקנות חדשות או שתעשו את זה - - -     

רפי רכס: כן, ולעת עתה זה באמת פועל ככה

שמחה רוטמן: ובינתיים תעבדו בנוהל הקיים שלכם

שמחה רוטמן:      4

גור בליי: פה אני רוצה לציין שההוראה האחרת לא קיימת בתקנות המקבילות, היא דווקא נראית הגיונית, כי יש מצבים

גור בליי:  אבל היה רצוי, ובדיונים שהיו בתקופת הקורונה, כן הובהר לפרוטוקול דווקא על ידי נציגי משרד המשפטים שיראו איך יתאימו בתקנות האחרות שם בבתי המשפט ובבתי הדין האחרים עם תוספת מהסוג הזה שתאפשר לסטות במצבים המתאימים בהקשר הזה

גור בליי:  אז אני מזכיר את העניין הזה, כי זה דווקא נראה הגיוני שיש כזו אמירה, אבל היא לא קיימת בסטים המקבילים, יעל

גור בליי:  בסדר?     

שמחה רוטמן: 5

גור בליי: מקריא:          

טלי גוטליב: גור, אנחנו עוצרים אותך לשנייה, אנחנו שאלנו איזו שאלה

ארז מלול: רגע, נגיע לסעיף הזה

טלי גוטליב: רגע, שנייה

ארז מלול: אבל נגיע לסעיף הזה

טלי גוטליב: כן, אבל דקה, אנחנו כבר בתוך איזה סיעור מוחות בתוך הדבר הזה

טלי גוטליב:  טוב, בסדר, 100%, טוב

טלי גוטליב:  סליחה, גור, סליחה

גור בליי: אין בעיה

גור בליי:  ב-5, גם פה עולה שאלה, אולי לרפי, גם פה בתקנות המקבילות ברירת המחדל היא הפוכה

גור בליי:  זאת אומרת, בבתי המשפט האחרים ובבתי הדין הדתיים האחרים, הכלל הוא שהאגרה נדחית

גור בליי:  לא צריך להגיש בקשה מיוחדת לזה

גור בליי:  למה אצלכם צריך רק אם מוגשת בקשה?     

רפי רכס: כן, שני דברים

רפי רכס:  ולזה אחר כך אני אוסיף משהו שלישי כללי

טלי גוטליב: סתם מסרבל כי צריך לקבל החלטה

רפי רכס: דבר ראשון, אצלנו, להבדיל מערכאות אחרות, לא הערכאה השופטת זאת שמחליטה בנושא של דחיית אגרות אלא המזכירות עצמה

רפי רכס:  וזה יוצר, וזה הדבר הנוסף, מה שקרה אצלנו, זה ייצר צוואר בקבוק שצריך לחזור ולדון עכשיו על כל אותן אגרות שנגבו, שזה יוצא כבר כמויות אדירות

רפי רכס:  ולכן, הגישה - - -     

שמחה רוטמן: לא הבנתי

רפי רכס: בסופו של דבר, מדובר פה שכל האגרות בתקנות בבתי המשפט, כל האגרות אוטומטית נדחות עד תום התקופה

שמחה רוטמן: נו, אז למה שזה לא יהיה אצלכם גם?     

רפי רכס: אז אני אומר, אז אנחנו, אצלנו מצבת כוח האדם היא קטנה, ותחשוב שבתקופת אותה, תקופה שמוכרז עליה, צריך להתעסק באלפי ויותר מזה אגרות שלא שולמו ולדאוג שישולמו, ולכן הגישה שלנו הייתה, ואז - - -     

ארז מלול: בבית משפט מה ההבדל?     

רפי רכס: מה זה?     

ארז מלול: לא הבנתי מה זה שונה מבית משפט

טלי גוטליב: כי הם אומרים שאין להם כוח אדם

ארז מלול: אותם פקידים

רפי רכס: כוח האדם, אני עונה, אמרתי שני דברים

רפי רכס:  א' אנחנו אלה שצריכים לדון אחר כך בנושאים, המזכירות והצוות שבה, בנושאים של האגרות שנדחו, ולא השופטים

רפי רכס:  כי אצלנו כך זה בנוי

רפי רכס:  וגם מצבת כוח האדם קטנה יותר בצורה משמעותית מבתי המשפט

רפי רכס:  ולכן, אנחנו, כאשר, הרי, זה כתוב כי כבר הוסכם על הנוסח הזה

רפי רכס:  זה הוסכם וזה נדון כי ערכנו דיונים גם עם המזכירויות שלנו והם פשוט מאוד אמרו "אנחנו לא נעמוד בזה"

רפי רכס:  תום התקופה - - -     

טלי גוטליב: אבל רגע, נגיד אני מגישה בקשה

רפי רכס: רק שנייה, דקה, דקה

רפי רכס:  לצורך העניין, שנייה, דקה

רפי רכס:  תארו לעצמכם שאנחנו מדברים על, שמעתי פה מישהו זרק תשעה חודשים, חלילה, של מצב חירום

טלי גוטליב: לא, זה תוקף התקנות

רפי רכס: כן, אז אני אומר, נגיד אני אומר, נגיד תשעה חודשים של מצב חירום, תחשבו כמה אגרות נצטרך לטפל בהן בסוף התקופה

טלי גוטליב: צריך לטפל בהן בכל מקרה

רפי רכס: ולכן אני אומר, מי שצריך, יש אנשים שיכולים לשלם עכשיו דרך האינטרנט

טלי גוטליב: רק שנייה, אל תדאג, אף אחד לא, כשיש לך, כשיש אפשרות להגיש בקשה ובקשה לדחות את האגרה אנשים תמיד מגישים

שמחה רוטמן: לא, לא

טלי גוטליב: לא יודעת

רפי רכס: אני לא בטוח

רפי רכס:  ממילא הוא ישלם, אז הוא משלם עכשיו

טלי גוטליב: אבל יוגשו בקשות כאלה, ממילא תידרש להן

רפי רכס: אז אני ממעיט את הכמות

שמחה רוטמן: לא, מה שקורה להבנתי, הבקשה שתוגש בהקשר הזה לא תגיע לרשם או לשופט, ובשנייה שהוגשה בקשה יתנו, זה אישור אוטומטי

שמחה רוטמן:  אתה לא תצטרך לדון, להבנתי

טלי גוטליב: אז רוצים על זה תשובה – אישור אוטומטי עצם הגשת הבקשה?     

שמחה רוטמן: להבנתי

רפי רכס: כן

שמחה רוטמן: להבנתי

שמחה רוטמן:  זה לא שיקול דעת

שמחה רוטמן:  אם אתה מבקש אתה לא משלם

רפי רכס: כך כתוב – "אלא אם הוגשה בקשה"

שמחה רוטמן: אם הוגשה, זה לא שיוכרע

שמחה רוטמן:  ולכן הם אומרים שאם יש אנשים שמשלמים ואחר כך, כי הם לא רוצים אחר כך להתעסק בבירוקרטיה, הם עצמם לא רוצים להתעסק אחר כך בבירוקרטיה, לשלם ושיתקעו להם את התיק, ואז, זה גם לא הדיין יכול להחליט פטור

טלי גוטליב: בסדר

רפי רכס: וניתן לשלם מרחוק דרך האינטרנט

טלי גוטליב: לא קשור, אני אומרת - - -     

שמחה רוטמן: וגם פה אני אומר, שנייה, גם פה אני אומר את אותו עיקרון למרות שאני מבין את הטיעונים, אמת ויציב - יציב עדיף בהקשר הזה מבחינתי

טלי גוטליב: לא יודעת, אני אומרת לפרוטוקול בכל הכבוד למערכת, כבודה במקומה מונח

טלי גוטליב:  אני חושבת שצריך היה לעשות תואם ולקבוע עקרונית כמו בבתי המשפט האזרחיים, בכל הכבוד, שדוחים את האגרות בתקופת החירום

טלי גוטליב:  לא כן בקשה לא בקשה

טלי גוטליב:  זה שזה קשה למערכת לגבות את האגרות, בכל הכבוד, היא תתאפק

רפי רכס: זה גם שיקול

טלי גוטליב: היא תתאפק, ובסופו של דבר, הרי בסופו של דבר המשכורות לא משולמות להם מהאגרות

טלי גוטליב:  גם אם זה ייקח זמן עד שהם ימלאו את החסר הזה, נכון שיהיה תואם בעקרון הזה של תשלום אגרה

טלי גוטליב:  אבל כמו שאמרתי, אני פה היום בדעת מיעוט ויש לכם רוב

ארז מלול: למה יצטבר פקק? הרי ישלמו כולם דרך האינטרנט

רפי רכס: לא, זה בדיוק הפוך

רפי רכס:  אנחנו אומרים שאם אפשר ממילא לשלם באינטרנט

ארז מלול: שישלמו אחרי זה

רפי רכס: לא

טלי גוטליב: אנשים בתקופת חירום, אין להם כסף

טלי גוטליב:  זה רעיון של דחיית אגרות

שמחה רוטמן: חברים, חברים

טלי גוטליב: איפה אתם חיים?     

רפי רכס: מי שאין לו כסף או לא נוח לו עכשיו מגיש את הבקשה והוא מקבל את האישור הזה

רפי רכס:  התשלום אחר כך, אנחנו נצטרך לרדוף אחרי אנשים

רפי רכס:  קיבלתם כבר שירות, קיבלתם החלטות, אולי אפילו כבר פסק דין

טלי גוטליב: אז מה? אנחנו בתקופה - - -     

רפי רכס: אפשר לצאת לבקש מהם

טלי גוטליב: תקשיבו רגע, רק דקה

שמחה רוטמן: שנייה, מובן לי

טלי גוטליב: שנייה רגע, בתקופת חירום, תסלחו לי, העקרונות משתנים והחשיבה היא אחרת

טלי גוטליב:  זה שתצטרכו לרדוף אחר כך אחרי האגרות, איך אני אגיד לך את זה בתור אזרחית? זה פחות מעניין אותי, גם אם קיבלתי שירות זה כרגע לא מעניין אותי

טלי גוטליב:  בדרך כלל האגרות הן חסם

טלי גוטליב:  ואנחנו בדיוק רוצים לומר שבתקופת חירום אגרה היא איננה חסם

טלי גוטליב:  ולכן זה לא שונה מבית משפט אזרחי

שמחה רוטמן: אגרה איננה חסם, שוב, כי לא גורם מקבל החלטה שם

שמחה רוטמן:  זה אוטומטית – תגיש בקשה - - -     

טלי גוטליב: בסדר, אני אומרת את דעתי לפרוטוקול

טלי גוטליב:  אני משרתת את האזרחים

יהודה גוטמן: צריך לחדד שהאגרות בבתי הדין הן מאוד-מאוד נמוכות יחסית לבתי המשפט

יהודה גוטמן:  אגרת פתיחת תיק היא בערך 290 ומשהו שקל

טלי גוטליב: מה שלך נשמע נמוך - - -     

שמחה רוטמן: לא, טלי

יהודה גוטמן: 290 שקל

שמחה רוטמן: אבל טלי

שמחה רוטמן:  טלי

שמחה רוטמן:  מה אנחנו מדברים?     

טלי גוטליב: תפסיקו כבר

טלי גוטליב:  אתה יודע? לפעמים אני אומרת שאנחנו באמת במגדל השם

שמחה רוטמן: טלי

שמחה רוטמן:  טלי

טלי גוטליב: מגדל השם פה

שמחה רוטמן: טלי, לא צריך להיות במגדל, לא צריך לדבר בצורה הזאת ולא צריך להקצין

טלי גוטליב: אני אדבר, מר רוטמן - - -     

שמחה רוטמן: טלי, מותר לי גם לדבר איך שאני רוצה

טלי גוטליב: אל תגיד לי איך אני אדבר כדי שאני לא אגיד לך איך אתה מדבר, תודה

שמחה רוטמן: א' את כל הזמן אומרת לי איך אני מדבר

טלי גוטליב: תודה

טלי גוטליב:  תודה

שמחה רוטמן: אבל אני - - -     

טלי גוטליב: די

שמחה רוטמן: אני רוצה ברשותך

טלי גוטליב: זה הכל

שמחה רוטמן: גם אני, תודה

טלי גוטליב: מה זה משנה? אני בדעת מיעוט פה

שמחה רוטמן: אבל טלי, מה יש לך? אני מדבר, למה את לא יכולה לתת לי לדבר?     

טלי גוטליב: אגרה

טלי גוטליב:  אתם, כנסת ישראל מתקנת תקנות שמתחשבות במערכת במקום באזרחי מדינת ישראל

טלי גוטליב:  אני אומרת את זה לפרוטוקול

טלי גוטליב:  התקנה הזו מתחשבת במערכת בתי הדין במקום באזרחים

שמחה רוטמן: אוקיי

טלי גוטליב: זה הכל

שמחה רוטמן: סיימת לדבר לפרוטוקול?     

טלי גוטליב: זו דעתי

טלי גוטליב:  ותתקנו את מה שאתם רוצים

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  סיימת לדבר לפרוטוקול? אני יכול גם לדבר?     

טלי גוטליב: בבקשה

שמחה רוטמן: לא לפרוטוקול, או כן לפרוטוקול

שמחה רוטמן:  הכל לפרוטוקול בבקשה

שמחה רוטמן:  כל אדם שיהיה ברור, וזה מה שנאמר פה, כל מי שבתקופת המצב המיוחד, איך שהוא נקרא, מצב חירום מיוחד, בתקופת מצב החירום המיוחד כל מי, וזה מנגנון שכבר קיים לכם – פתיחת תיק באינטרנט – אז אתה מסמן תיבת סימון "אני רוצה לא לשלם אגרה" ולא משלם אגרה, נכון?     

יהודה גוטמן: לא

שמחה רוטמן: איך זה עובד?     

יהודה גוטמן: את ה-"לא לשלם אגרה" זה רעיון, אגב, שאפשר להכניס אותו

שמחה רוטמן: אז תכניסו אותו

יהודה גוטמן: נחשוב עליו, כן

שמחה רוטמן: אומר "האם אני מעוניין בבקשה לפטור מאגרה"

יהודה גוטמן: בתקופת החירום, כן

שמחה רוטמן: בתקופת החירום

רפי רכס: זה טופס, טופס בקשה

שמחה רוטמן: אז תוסיפו

רפי רכס: לא, אז הוא מציע הצעה במקום עם טופס, לעשות וי

שמחה רוטמן: עם תיבת סימון

רפי רכס: זה רעיון יפה

שמחה רוטמן: תעשו את זה פשוט, שיהיה קל ונגיש

טלי גוטליב: כן? קל כל כך לשנות?     

יהודה גוטמן: לא, הוא ממילא ישלם

יהודה גוטמן:  רק הוא אומר, הוא בוחר לעצמו, האזרח

יהודה גוטמן:  זה די קשור למה שדיברנו קודם

טלי גוטליב: אבל האפליקציה, המבנה של התוכנה לא בנוי לזה

יהודה גוטמן: לא, אנחנו, אני אבקש מהמחשוב שייצרו את זה

שמחה רוטמן: הם יטפלו בזה

יהודה גוטמן: אבל זה קשור למה שאמרנו קודם

יהודה גוטמן:  מה קורה כאשר הצדדים אומרים "אני רוצה לשלם עכשיו ולא אחר כך"

ארז מלול: רוצה לגמור את התיק

יהודה גוטמן: רוצה לגמור את התיק ולשכוח אותו

ארז מלול: רוצה לגמור את הזה, רוצה ללכת הביתה

שמחה רוטמן: בבית משפט לא הייתה לו את האופציה הזאת

שמחה רוטמן:  אומרים "אנחנו רוצים ולא רוצים את הבירוקרטיה אחר כך"

ארז מלול: בתי הדין הם לטובת האזרח

שמחה רוטמן: עכשיו, בניגוד - - -      

טלי גוטליב: די כבר עם הפומפוזיות הזאת כי זה לא נכון

ארז מלול: גם אנחנו לטובת האזרח

טלי גוטליב: די, נו באמת

שמחה רוטמן: נו טלי, אפשר לדבר?     

טלי גוטליב: בתי הדין ובתי המשפט הם תמיד לטובת האזרח

טלי גוטליב:  בטח, ברור

טלי גוטליב:  די, נו

שמחה רוטמן: אבל טלי, למה את מונעת ממני לדבר? אני לא מצליח להבין את זה

טלי גוטליב: שמחה, ממך גם האלוקים לא יכול למנוע לדבר, כן

שמחה רוטמן: אז קודם כל, תעשו את זה גם נגיש בצורה הזאת, אבל כל מי שלא יכול לשלם או לא רוצה לשלם בתקופת הירום המיוחד הזאת – לא ישלם

שמחה רוטמן:  מי שכן מעוניין - - -     

רפי רכס: לא ישלם בזמן הזה

רפי רכס:  ישלם אחר כך

שמחה רוטמן: ישלם אחר כך, בוודאי

שמחה רוטמן:  כן, יידחה התשלום, הוא לא יצטרך לשלם כתנאי לפתיחת ההליך

שמחה רוטמן:  שזה התקנה

שמחה רוטמן:  הדבר הזה בסכומים שעליהם מדובר, בניגוד לאגרת פתיחת תיק בבית משפט שיכולה להגיע לכמה אלפים, אלפים רבים לפעמים, בהתאם לגובה התביעה וכדומה, ולכן, ובאמת הנושא הסוציאלי שם מאוד-מאוד משמעותי

שמחה רוטמן:  הוא תמיד חסם, אבל הוא עוד יותר חסם בתקופת משבר

שמחה רוטמן:  אז הצורך בכלל גורף הוא הרבה יותר חשוב ומשמעותי

שמחה רוטמן:  פה מאחר ומדובר, פה מדובר באגרות נמוכות – מי שירצה ויכול ישלם, מי שלא יוכל או לא רוצה ישלם בתום התקופה כפי שקורה בבתי המשפט

שמחה רוטמן:  מבחינתי, שוב, אני יכול לחשוב על הסדרים שנראים יותר טוב או יותר אלגנטי, אבל מאחר והמערכת כבר יודעת לעבוד עם ההסדרים הללו אני מעדיף לא לשנות כדי לייצר וודאות

שמחה רוטמן:  סעיף 6

גור בליי: פה באמת עולה שאלה לגבי התקוף, כי יש באמת את הצעת החוק שמונחת על שולחן הכנסת, השאלה אם - - -     

שמחה רוטמן: אתה מדבר על תוקף לעתיד

שמחה רוטמן:  יש פה שתי סוגיות של שאלות של תוקף

גור בליי: כן, לא, אני מדבר כרגע על התוקף, כמה זמן התקנות האלה

גור בליי:  האם תשעה חודשים, האם צריך לקצר את התקופה?     

קריאה: יש לי פה נוסח שרשום שנה אז כנראה זה

טלי גוטליב: אני דווקא חושבת, אני חושבת שזה להשאיר את התקנות האלה כי אם, לדעתי צריך להאריך את זה

גור בליי: שוב, צריך רק לחדד, שוב, שיהיה ברור לכולם – יש תקנות ומכוחן מוציאים את ההכרזה

טלי גוטליב: נכון

שמחה רוטמן: ברור

גור בליי: זאת אומרת, מצב החירום יכול להיות שבוע, יכול להיות שבועיים

טלי גוטליב: בדיוק

גור בליי: נקווה, בעזרת השם, שיהיה כמה שיותר קצר

גור בליי:  אבל אני אומר, התקנות הן בתוקף ומכוחן אתה יכול - - -     

שמחה רוטמן: התקנות הן מסמיכות

טלי גוטליב: בדיוק

טלי גוטליב:  התקופה, אני חושבת דווקא שצריך להיות יותר אורך רוח בתקנות מהסיבה הפשוטה שזה לא קשור למלחמה הנוכחית, שיכולה להיות שבוע או חודש או חודשיים, חס וחלילה, אלא כי אתם כל הזמן אומרים שיש בקנה הצעת חוק

טלי גוטליב:  אני לא בטוחה - - -     

גור בליי: היא מונחת

טלי גוטליב: כן, אני לא בטוחה שבתשעה חודשים זה יסתיים

טלי גוטליב:  כן, אבל זה לא מונח

שמחה רוטמן: מתי היא הונחה?     

גור בליי: היא הונחה בתחילת יוני

טלי גוטליב: אני לא בטוחה שבתשעה חודשים, שזה יכול להביא אותנו גם לפגרת הקיץ הבאה, עוד לפני שתרגישו

טלי גוטליב:  אז בשביל מה שנתכנס עוד פעם להאריך תקנות בהקשר הזה

טלי גוטליב:  לא יודעת, אני חושבת תאריכו טיפה יותר

גור בליי: טוב

ארז מלול: להשאיר את זה ככה כי יכול להיות שהם ירצו שינויים, אתה לא יודע מה מצב החירום, אתה לא יודע איך - - -     

טלי גוטליב: אבל זה לא קשור למצב חירום

טלי גוטליב:  מצב החירום הוכרז מכוח התקנות

ארז מלול: אני רוצה להיפגש איתך עוד - - -     

גור בליי: בעצם, תשעת החודשים, אני חושבת שתשעת החודשים נותן לכנסת זמן עד פגרת הקיץ, בעצם, הבאה, לדון בהצעה שמונחת היום

גור בליי:  השאלה אם זה - - -     

רפי רכס: ההצעה כבר אושרה בוועדת שרים, צריך להגיד

טלי גוטליב: נו, אז מה?     

גור בליי: לא, היא בכנסת

טלי גוטליב: עדיין

גור בליי: היא כבר מונחת על שולחן הכנסת

טלי גוטליב: הכנסת צריכה להעביר את התהליך

שמחה רוטמן: טוב, שנייה

שמחה רוטמן:  אז זו שאלה אחת של התוקף

גור בליי: כן, זו שאלה אחת, והשאלה השנייה זה - - -     

שמחה רוטמן: והשאלה השנייה, מה שהעלתה הנציגה של לשכת עורכי הדין, לגבי - - -     

טלי גוטליב: למה אתם צריכים להיות אחר כך תלויים בחקיקה, על הזמן

ארז מלול: אז נאריך את התקנות

טלי גוטליב: לא משנה, בסדר, נאריך את התקנות

רפי רכס: לא, היא מציעה שלא להאריך, אלא אם כן, כלומר שזה יהיה בלי סוף

טלי גוטליב: בלי הגבלת זמן

שמחה רוטמן: אני לא מצליח להבין

טלי גוטליב: בלי הגבלת זמן

שמחה רוטמן: אני לא מצליח להבין מדוע לקטוע אותי באמצע דבריי

טלי גוטליב: אני, זה אני אשמה

שמחה רוטמן: נכון, אבל הוא ענה לך

שמחה רוטמן:  הנושא של התוקף, יש לו, אמרנו, את הצד האחד – כמה זמן, הארכה סבירה, תשעה חודשים

שמחה רוטמן:  האם יש בעיה שהתקנות האלה יהיו בתוקף יותר? אני מקווה שבוודאי כאשר יהיה את החוק המתקן אז הוא יבטל את התקנות הללו

שמחה רוטמן:  אז זו שאלה אחת, פרק הזמן – תשעה חודשים – ארוך מידי? קצר מידי? שנה? מה שעלה פה, זו שאלה אחת

שמחה רוטמן:  והשאלה השנייה שהיא רלוונטית זה השאלה של הרטרו, של היומיים, בעצם או של שלושה ימים, רלוונטי גם לעניין אגרות וגם לעניין מועדים

רפי רכס: מניעת המועדים

שמחה רוטמן: מניעת המועדים

רפי רכס: כן

שמחה רוטמן: אני חושב שמאחר ונאמר לנו פה בדיון על ידי נציגי הנהלת בתי הדין, שלמעשה בפועל פעלו לפיהם עד שהצלחנו, עד הצליחו ליישם פה את תהליך ההתייעצות שנדרש על פי חוק, עד שהצליחו להכין אותם ולהביא אותם לכנסת לאישור

שמחה רוטמן:  אז אנחנו נמצאים, מדובר בסופו של דבר ביומיים, לא בזה

שמחה רוטמן:  אנחנו היום ביום שלישי, מדובר להחיל את זה - - -     

גור בליי: יום ראשון בעצם

שמחה רוטמן: ראשון, כי שבת לא רלוונטי

שמחה רוטמן:  אפשר לכתוב שבת אבל זה לא משנה, זה ראשון

שמחה רוטמן:  אז מדובר ביומיים, ולאור הנסיבות שאנחנו נמצאים אני חושב שמתאים פה תחולה רטרואקטיבית, לייצר יישור קו

קריאה: תחילה

שמחה רוטמן: שהתחולה שלהם תהיה, ואפשר אפילו להפנות - - -     

קריאה: התחילה

שמחה רוטמן: התחילה, התחילה

גור בליי: התחילה, זה יהיה ביום ראשון

שמחה רוטמן: כן, ואפשר אפילו אם רוצים להצמיד את זה, תחילה במועד תחילתם של תקנות בתי המשפט המקבילות

שמחה רוטמן:  אפילו לא צריך לכתוב תאריך

שמחה רוטמן:  פשוט להשאיר, כי זה מבחינתי הסיבה העיקרית, גם מצד מרוץ הסמכויות וזה

שמחה רוטמן:  אבל אפשר לכתוב תאריך, זה לא משנה

גור בליי: עדיף בשביל הבהירות

שמחה רוטמן: בשביל הבהירות תאריך, אין בעיה

רפי רכס: צריך לזכור שיש פה שני דברים

רפי רכס:  יש פה - - -     

ארז מלול: להתחיל כל דבר לבית המשפט

רפי רכס: מה שאני אומר שצריך לזכור שיש פה שני דברים

רפי רכס:  יש את התחילה, כמובן גם תחולה, של החוק כולו

שמחה רוטמן: של ההכרזה

רפי רכס: כן, בדיוק

רפי רכס:  של הכרזה

שמחה רוטמן: אבל אתם בעצם עוד לא הוצאתם הכרזה כי אין לכם תקנות

רפי רכס: בדיוק, ואז כשנוציא את ההכרזה שנוכל גם את זה לעשות

שמחה רוטמן: אז שנייה

גור בליי: לא, אבל ההכרזה זה קיים כבר בתקנות

שמחה רוטמן: שנייה, אבל הכרזה מותר, זהו

גור בליי: זה קיים ב-2ב

שמחה רוטמן: בהכרזה כתוב רטרו

רפי רכס: מה שנקבע

שמחה רוטמן: מותר רטרו

שמחה רוטמן:  כן

רפי רכס: רק חשוב לנו שזה ייאמר בפרוטוקול

שמחה רוטמן: זה נאמר לפרוטוקול – בהכרזה עצמה מותר רטרו

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, בשנייה - - -     

רפי רכס: אבל רטרו - - - שהתקנות בתוקף

שמחה רוטמן: נכון, ולכן אנחנו נחזיר, אנחנו נקבע שאת התחילה שלהתקנות מיום ראשון השבוע

רפי רכס: כן, השמיני

שמחה רוטמן: זה השמיני?     

רפי רכס: כן, השמיני

רפי רכס:  השביעי זה היה שבת

שמחה רוטמן: אז נקבע את התחילה שמיני

שמחה רוטמן:  בסדר, יהיה סעיף תחילה מהשמיני לחודש

רפי רכס: ונאמר לפרוטוקול

שמחה רוטמן: ונאמר לפרוטוקול שבשנייה שהשר יוציא, מיד שהתקנות ייכנסו לתוקף

קריאה: מהשביעי

רפי רכס: למה שביעי? שביעי זה היה שבת

רפי רכס:  בשבת לא עבדנו

שמחה רוטמן: לא, אבל השאלה אם מניין ימים

שמחה רוטמן:  לא, אבל מניין ימים זה בכל מקרה יום שפג תוקף וזה פגרה

שמחה רוטמן:  כן, זה לא משנה

טלי גוטליב: זה לא משנה

שמחה רוטמן: זה השמיני

שמחה רוטמן:  זה השמיני

ארז מלול: לכן זה שונה, לא? בבית משפט כן מחשיבים, לא?     

רפי רכס: לא, זה אותו דבר

שמחה רוטמן: לא, זה השמיני, השמיני, השמיני

רפי רכס: סעיף (10) לחוק הפרשנות זה אותו דבר

שמחה רוטמן: השמיני

שמחה רוטמן:  לדעתי

שמחה רוטמן:  אתה רוצה לבדוק מתי תוקפן של תקנות בתי המשפט? יעל, עורכת הדין בלונדהיים

גור בליי: לא, הם הכריזו מהשמיני גם

שמחה רוטמן: כן, אז הם הכריזו מהשמיני, אנחנו משווים

שמחה רוטמן:  רצינו לוודא שתקנות בתי המשפט המקבילות הן גם מהשמיני

יעל בלונדהיים: זה לא התקנות, ההכרזה

שמחה רוטמן: ההכרזה

גור בליי: ההכרזה

יעל בלונדהיים: כן

גור בליי: ההכרזה החלה בשמיני

גור בליי:  הראשונה הייתה שמיני

שמחה רוטמן: אין בעיה

גור בליי: ובתשיעי האריכו אותה בינתיים עד ה-13, למיטב ידיעתי

יעל בלונדהיים: נכון

שמחה רוטמן: בסדר, אז אנחנו נעשה עכשיו השמיני

ארז מלול: רגע, ועד מתי הוא מכריז השר?     

שמחה רוטמן: מתי שהשר יכריז, זה שיקול דעתו

ארז מלול: לא, אני שואל אותו, לא אותך

ארז מלול:  מה, הוא מכריז מהשמיני?     

שמחה רוטמן: התקנות יפורסמו ברשומות

רפי רכס: ביום שהוא מכריז הוא מכריז מתי זה מתחיל

ארז מלול: ועד מתי הוא לא מכריז

רפי רכס: לא, עד מתי גם

גור בליי: לא, הוא מכריז, וודאי

שמחה רוטמן: הוא מכריז

גור בליי: היו שתי הכרזות בבתי המשפט, הראשונה זה עוד לפני שידעו לאן זה הולך, הייתה ליומיים

שמחה רוטמן: לא, זה בבתי המשפט

גור בליי: ועכשיו האריכו אותה, עכשיו האריכו אותה עד סוף השבוע

רפי רכס: ואותו דבר גם אצלנו, הוא יכול להכריז מהשמיני עד מתי שנראה לו נכון

שמחה רוטמן: בסדר גמור

ארז מלול: בסדר

שמחה רוטמן: אוקיי, אז סעיף תחילה יהיה כמו שדיברנו

רפי רכס: רק, פשוט מאוד, לשכת עורכי הדין, יכול להיות שיש להם איזושהי הערה נוספת בנושא

שמחה רוטמן: על התחולה?     

רפי רכס: כן

שמחה רוטמן: זה לבקשתם הדיון הזה

רפי רכס: כן, כן, כן

שמחה רוטמן: היא אמרה את הדברים שלה כבר קודם

שמחה רוטמן:  היא רוצה לעלות שוב?     

רפי רכס: כן, תנסה

שמחה רוטמן: כן, כן

שמחה רוטמן:  אז נעלה, טוב, אז נעלה את מי שעכשיו הכי זמין

שמחה רוטמן:  קודם כל מרקמן ואז לשכת עורכי הדין

שמחה רוטמן:  אתם מעלים לי את רקמן? את עורכת הדין קמילה אביגיל מיכמן?      

קמילה אביגיל מיכמן: שלום, אני אשמח להגיד איזושהי התייחסות כללית כי הדברים כבר נידונו ככה בהרחבה, אבל מבחינתנו לפחות, כמי שמייצגים בתיקים של משפחה, במיוחד בתיקים מורכבים, האופן שבו התקנות כרגע מסדירות את מצב החירום בבתי הדין הרבניים מייצר אנומליה וחוסר סנכרון משמעותי ביחס למה שקורה בבתי המשפט לענייני משפחה

קמילה אביגיל מיכמן:  וכל הדיון שמתרחש גם לעניין סעיף הסל עם דן יחיד, גם לגבי אגרות, רק מעמיק בעצם את האנומליה ואת חוסר הסנכרון באופן שבו מתנהלים ההליכים

קמילה אביגיל מיכמן:  הצו, תקנות החירום בבתי המשפט כבר נכנסו לתוקף, מצד שני בבתי הדין הרבניים עדיין חלק מהדיונים התנהלו

קמילה אביגיל מיכמן:  אנחנו לא חושבים שיש הצדקה לגוף כמו מערכת בתי הדין, שבסוף זה גוף קטן מערכתית, גם נאמר פה מבחינת כוח האדם, שיהיו לו תקנות נפרדות

קמילה אביגיל מיכמן:  ואם כבר יש, כי כרגע - - -     

שמחה רוטמן: מה לעשות? אבל זה חוקים נפרדים, מה את רוצה שנעשה?     

קמילה אביגיל מיכמן: אז אני אומרת, אז כרגע בגלל שזה המצב מבחינת סדרי הדין, לפחות הציפייה היא לנסות ולצמצם את הפערים ביחס למה שקורה בבתי המשפט לבין מה שקורה בבתי הדין הרבניים

שמחה רוטמן: יש קונקרטי, מעבר לרצון שהתחלנו איתו בתחילת הדיון, גם שלי, שכמו שהתקנות של בתי הדין צריך אישור שר אז גם תקנות בתי משפט יהיה צריך אישור שר

שמחה רוטמן:  אישור וועדה, סליחה

שמחה רוטמן:  אבל מעבר לדברים האלו, אם יש בבתי הדין לעבודה מאפיינים משלהם והליכים מסוגים שונים, ובבתי המשפט הרגילים, ובתי הדין השרעיים יש להם תקנות משלהם, מה לא, מעבר לרצון שיהיה דומה, מה הבעיה שאת נתקלת בה בעצם ההסדרים?     

קמילה אביגיל מיכמן: קודם כל, לעניין סעיף הסל אין סעיף דומה במערכת בתי המשפט לענייני משפחה

רפי רכס: דיברנו על זה

שמחה רוטמן: אוקיי, נכון

קמילה אביגיל מיכמן: והעמדה שנציגת לשכת עורכי הדין הציגה קודם על כך שזה לא פוגע לא בעורכי הדין ולא במתדיינים, מבחינתנו אנחנו לא רואים את הדברים בצורה הזו

קמילה אביגיל מיכמן:  מבחינת המתדיינים בוודאי שאי אפשר לבוא ולהציג עמדה שאומרת שמקסימום הם יכולים להגיע לבד ללא ייצוג ולאשר הסכם, או להגיע - - -     

שמחה רוטמן: לא, לא, אף אחד לא אמר את זה אבל

קמילה אביגיל מיכמן: כמובן שאנחנו צריכים לשמור על זכות הייצוג של המתדיינים, וזו טובת המתדיינים מבחינתנו

קמילה אביגיל מיכמן:  גם פרוצדורה של אישור הסכם גירושין לצורך העניין, על אף שהיא יכולה להיראות כמו פרוצדורה שהיא בסך הכל פרוצדורלית - - -     

שמחה רוטמן: אבל אישור הסכם, גבירתי, אישור הסכם גירושים הוא לא חלק מסעיף הסל

קמילה אביגיל מיכמן: לא, אני מתכוונת לדוגמא שניתנה על ידי נציגת לשכת עורכי הדין

שמחה רוטמן: אבל, אבל גם כשהיא אמרה את זה אמרנו לה שזה לא חלק מסעיף הסל

שמחה רוטמן:  זה אישור הסכם גירושים, אישור הסכם גירושים זה בסעיף 8, וסעיף הסל הוא סעיף 10

קמילה אביגיל מיכמן: אוקיי, אז אם יש שיקול דעת מותווה שמתווה שאת שיקול הדעת בסעיף 10, באופן שבו תהיה רשימה סגורה

שמחה רוטמן: אוקיי

קמילה אביגיל מיכמן: זה לכל הפחות, היינו רוצים ששיקול הדעת הזה יהיה מוגבל באיזושהי רשימת עניינים מאוד מוגדרת

שמחה רוטמן: אוקיי

קמילה אביגיל מיכמן: כדי לא לייצר בעצם את הפער ממה שקורה בבתי המשפט לענייני משפחה

קמילה אביגיל מיכמן:  כי גם חושב לזכור שהרבה מהתיקים הם מתנהלים באופן מקביל

קמילה אביגיל מיכמן:  למשל זוג שיש להם תביעת גירושין בבית הדין הרבני ושאר העניינים בבית המשפט לענייני משפחה, וכמובן שתמיד יש גם קשר בין הדברים

קמילה אביגיל מיכמן:  במיוחד שמצב החירום נמשך זמן רב, זה יכול להשפיע באופן מהותי על התנהלות ההליך

שמחה רוטמן: אוקיי

קמילה אביגיל מיכמן: אז כמובן שמבחינתנו, ברמה הגדולה, ברמת המאקרו אנחנו חושבים שנכון לתקן את התקנות שחלות על בתי המשפט ולהוסיף בסעיף ההגדרות, בסעיף 1, היכן שמובאת ההגדרה של בתי המשפט להוסיף "לרבות בתי הדין"

קמילה אביגיל מיכמן:  גם בהגדרה של נשיא בית המשפט להוסיף סמכות זהה לבית הדין הדתי

קמילה אביגיל מיכמן:  ובכך בעצם לייצר בלימה בין מערכות בתי הדין הרבניים לבין מערכת בתי המשפט

שמחה רוטמן: טוב, בסדר

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  תודה רבה

גור בליי: יכול להיות שמענה מסוים שיכול להינתן, כי יש פה באמת בעיה אינהרנטית שנובעת מזה שזה תקנות שונות

גור בליי:  התקנות שחלות על בתי המשפט הן מאוד כלליות ופה יש תקנות מאוד פרטניות

גור בליי:  אבל יכול להיות שמענה מסוים שיכול להינתן במערכת בתי המשפט או במערכת של בתי הדין הרבניים זה בדיוק הסעיף שנותן שיקול דעת

גור בליי:  וזה יכול להיות שאם יש הליך, הליכים מקבילים קשורים שמתנהלים בשתי ערכאות המקבילות, זה יכול, נשמע לי כנימוק שאפשר להעלות בפני בית המשפט המקביל לדון או לא לדון בהתאמה לערכאה המקבילה

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  טוב, תודה

שמחה רוטמן:  לשכת עורכי הדין, אהובה יששכר, רוצה להגיד עוד משהו? כן? היא זמינה? רוצה? היא לא

שמחה רוטמן:  טוב

אהובה יששכר: אני כאן

שמחה רוטמן: כן

אהובה יששכר: טוב, אני, סליחה שאני חוזרת שוב לסעיף שכבר דנתם בו, אני מדברת על סעיף 3

אהובה יששכר:  טלי העירה הערה נכונה לגבי 3(א)(1) – הבקשות לסעדים זמניים שנועדו לשמר קיים

אהובה יששכר:  טלי אמרה, ומה אם רוצים לשנות הסדרי שהות וכאלה?     

שמחה רוטמן: אז אין, קיבלנו נתנו לנו תשובה על זה

טלי גוטליב: קיבלנו על זה תשובה

אהובה יששכר: ואז התשובה הייתה שיש את סעיף 2

אהובה יששכר:  אלא מה היא, סעיף 2 מתייחס לבקשה שמתנהלת במסגרת החוק להסדר התדיינויות

אהובה יששכר:  יש הרבה תיקים שאנחנו כבר אחרי החוק להסדר התדיינויות ומתנהלים כבר תביעות בבית המשפט, ובמסגרת התביעה שמתנהלת רוצים להגיש את הבקשה לסעד הזמני

אהובה יששכר:  חייבים להוסיף את זה פה

שמחה רוטמן: לא, לא הבנתי את הסיטואציה

אהובה יששכר: אוקיי, בית המשפט - - -     

רפי רכס: אני יכול?     

שמחה רוטמן: שנייה, רפי

שמחה רוטמן:  רפי, תסביר לנו שנייה את הסיטואציה

רפי רכס: כן, זו הערה, אגב, נכונה

אהובה יששכר: תודה, רפי

רפי רכס: בחוק להסדר התדיינויות יש סעיף 5(א)(3) שהוא מדבר על מקרים דחופים, והוגדר שם בסעיף, בתקנה 12, מה הם המקרים הדחופים

רפי רכס:  היא אומרת שברגע שנגמר ההליך של הסדר התדיינויות ואנחנו בתביעה רגילה גם יש מקרים דחופים

רפי רכס:  לא, כי כתוב לנו פה העברת ילד, היא אומרת שזה לא רק העברת ילד

רפי רכס:  יש ענייני משמורת שהם דחופים

רפי רכס:  גם אם זה לא העברת ילד

שמחה רוטמן: הבנתי

רפי רכס: הגדרתי נכון את ההערה שלך?     

אהובה יששכר: כן, לדעתי, צריך, ברור שצריך להתייחס לשינוי הסדרי שהות וטיפול נפשי בקטין כי אלה הדברים - - -     

שמחה רוטמן: לא, אז טיפול נפשי בקטין נמצא ב-3(ב)

אהובה יששכר: לא, לא

אהובה יששכר:  עוד פעם, אז אנחנו מסבירים עוד פעם

שמחה רוטמן: זה רק - - -     

אהובה יששכר: כל מה שכתוב אחר כך מתייחס לחוק - - -     

גור בליי: רגע, אהובה, אז בעצם, אני פה, זה חוזר לשאלה שאני קודם שאלתי

גור בליי:  אז השאלה בעצם האם יש מקום אולי באמת להחזיר, אולי זו הייתה הסיבה שבמקור - - -     

שמחה רוטמן: בקשות דחופות בענייני משמורת ילדים

גור בליי: בדיוק, שב-3(א)(1) בתקופת הקורונה היה סעדים דחופים לעניין החזקת ילדים, חלוקת זמני שהות וקביעת סדרי קשר

אהובה יששכר: בדיוק, כן

גור בליי: ואז, כי זה היה הנוסח בקורונה

שמחה רוטמן: אוקיי, אז תחזירו את זה

שמחה רוטמן:  אז תחזירו את הסעיף הזה

אהובה יששכר: או שאפשר פשוט להפנות לכל הסעדים הדחופים - - -     

שמחה רוטמן: לא, אז תחזירו את הסעיף כמו שהיה

אהובה יששכר: אוקיי

שמחה רוטמן: בבקשה

טלי גוטליב: אני יכולה להציע רגע משהו, שמחה? רק שנייה, גבירתי, שמחה וגור תקשיבו, תהיו איתי רגע

טלי גוטליב:  הרי, כתוב "בקשות לסעדים זמניים שנועדו לשמר מצב קיים, לרבות צו לעיכוב יציאה מהארץ או בקשות לביטול סעד כאמור" - אפשר לביטול או שינוי, ואז בתוך זה ייכלל גם שינוי

רפי רכס: אבל אז זה לשמר מצב קיים, ואת אומרת - - -     

טלי גוטליב: לשמר או לשינוי

רפי רכס: לא, אבל את אומרת מה קורה עם המצב שלטובת הילד צריך להשתנות, לא לשמר אותו

טלי גוטליב: אז זה מה שאני אומרת

שמחה רוטמן: נו, אז זה כל הבקשות

שמחה רוטמן:  אז זה כל הבקשות

טלי גוטליב: אז או בקשות לביטול סעד או שינוי

שמחה רוטמן: כן, אבל זה לא קשור למשמורת ילדים

טלי גוטליב: למה? כל סעד זמני

גור בליי: רגע, שנייה

גור בליי:  הנוסח המקורי בתקופת הקורונה, וזו הייתה השאלה שלי מקודם, אני חושב שפשוט אם אנחנו מחזירים אותו, ואני אשמח לשמוע התייחסות

טלי גוטליב: בואו נחזיר אותו

גור בליי: הוא פותר את זה

גור בליי:  הוא היה "בקשות לסעדים זמניים שנועדו לשמר מצב קיים, לרבות צו לעיכוב יציאה מן הארץ וסעד דחוף בעניין החזקת ילדים, חלוקת זמני שהות וקביעת סדרי קשר"

אהובה יששכר: בדיוק

שמחה רוטמן: מצוין

שמחה רוטמן:  אז נחזיר את זה למה שהיה בתקופת הקורונה, בבקשה

שמחה רוטמן:  תודה

אהובה יששכר: שומעים אותי עדיין?     

שמחה רוטמן: כן

אהובה יששכר: אפשר גם, שזה יהיה הכי בטוח, כל הצעדים שמופיעים ב-5(3)(א) לחוק להסדר התדיינויות, יש שם רשימה, יש שם גם טיפול בקטין

שמחה רוטמן: לא, זה קיים

אהובה יששכר: לא

שמחה רוטמן: כל מה שנמצא בחוק להסדר התדיינויות

אהובה יששכר: כל מה שכתוב למטה, כל מה שכתוב למטה

שמחה רוטמן: אה, את אומרת שיהיה כתוב "בקשות לסעד דחוף לפי סעיף 5(א)(3) לחוק הסדר התדיינויות או בקשות בנושאים המנויים בסעיף זה, גם אם אינם במסגרת חוק הסדר התדיינויות"

אהובה יששכר: זה קצת יותר רחב ממה שאמר

טלי גוטליב: זה מסרבל, אז תעשה מה שגור אמר

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה

שמחה רוטמן:  לא, זה יותר רחב אבל זה לא מסרבל

שמחה רוטמן:  זה כולל דברים אחרים

אהובה יששכר: דחופים, כי אנחנו מדברים על הסדרי שהות

אהובה יששכר:  אני פשוט חיה את זה

אהובה יששכר:  הילד במצוקה, רוצים לקחת אותו לטיפול - - -     

שמחה רוטמן: אז אפשר לעשות בקשות לסעד דחוף בנושאים המנויים - - -     

גור בליי: בעניין החזקת ילדים, חלוקת זמני שהות וכל זה ונושאים המנויים

שמחה רוטמן: ונושאים המנויים בתקנות שהותקנו, שנייה, ונושאים המנויים בתקנות שהותקנו לפי סעיף 5(א)(3) לחוק הסדר התדיינויות

טלי גוטליב: למה פשוט לא בקשות לסעד דחוף?     

ארז מלול: בלי להוסיף

שמחה רוטמן: ואז לא צריך, אז אתה לא צריך את החלק הראשון

טלי גוטליב: למה לא בקשות לסעד דחוף נקודה?     

שמחה רוטמן: שנייה

שמחה רוטמן:  בקשות לסעד - - -     

טלי גוטליב: למה שלא נשאיר את זה, גבירתי, עורכת הדין מהלשכה, פשוט לא רואים אותך, את שומעת אותי?     

אהובה יששכר: אני שומעת אותך, כן

שמחה רוטמן: כי בקשות סעד דחוף בכל נושא שהוא - - -      

טלי גוטליב: למה שלא נעשה בקשות לסעד דחוף? כן

רפי רכס: כי אז זה ייצא רחב

שמחה רוטמן: זה יוצא רחב

שמחה רוטמן:  כל בן אדם מגדיר, כל מה שעורך דין צריך זה להוסיף כותרת "דחוף" ובית משפט צריך לדון

אהובה יששכר: את קודם דיברת על סעיפי סל, זה בדיוק סעיף סל שיכול להתפרש

שמחה רוטמן: זה סעיף סל הכי גרוע שנתת לכל - - -     

טלי גוטליב: כן, אבל אני פה לא רוצה שיהיה מצב שיש לך בקשה שקשורה להסדרי שהות שלא יהיה לך פנייה

שמחה רוטמן: אז להסדרי שהות אנחנו נותנים מענה

שמחה רוטמן:  נותנים מענה

שמחה רוטמן:  אפשרות אחת היא לעשות את זה כמו שהיה בתקנות הקורונה, זו ההצעה של גור

שמחה רוטמן:  אפשרות שנייה שהעלתה אהובה, של להפנות, לדעתי יותר זה, שלסעיף, שיהיה כתוב בקשות לסעד דחוף לפי סעיף 5(א)(3) לחוק הסדר התדיינויות – במקום שיהיה כתוב "לפי סעיף 5(א)(3)", אלא "בנושאים המנויים בסעיף 5(א)(3) ובתקנות - - -     

טלי גוטליב: אבל זה לא, זה בתקנות שהותקנו מכוח סעיף

שמחה רוטמן: מה?     

רפי רכס: אבל אז זה רק העברת ילד

שמחה רוטמן: לא, 5(א)(3) אמרתם שיש שם רשימה של - - -     

טלי גוטליב: אמרתם שהעברת ילד - - -     

רפי רכס: שמה זה רק דחוף

שמחה רוטמן: נכון

קריאה: רגע, יעל רוצה להתייחס

קריאה:  אולי היא תתייחס?     

שמחה רוטמן: לא דחוף? לא הבנתי

שמחה רוטמן:  אם זה לא דחוף אל תדון בזה

רפי רכס: בסדר, אוקיי

קריאה: רגע, יעל רוצה להתייחס

קריאה:  אולי, יעל ממשרד המשפטים

אהובה יששכר: טוב, בסדר

אהובה יששכר:  מה שחשוב להוסיף את זה, כי יש פה לקונה רצינית אם אנחנו לא מוסיפים את זה

גור בליי: לא, צריך לקחת בחשבון, אני מבין שיעל בלונדהיים ממשרד המשפטים רוצה להתייחס אבל צריך לקחת בחשבון, אהובה, שאם מוסיפים את התוספת לאחת ומחזירים את זה למצב של הקורונה, השאלה אם הייתה בעיה

גור בליי:  זאת אומרת, שוב, אותו דבר

שמחה רוטמן: כן

גור בליי: זאת אומרת, אם הסתדרו בתקופת הקורונה, אם באמת התוספת של הסעד הדחוף - - -     

שמחה רוטמן: אז גם פה אני מקבל את האמירה ש"אמת ויציב – יציב עדיף"

שמחה רוטמן:  אני מעדיף להשאיר משהו מוכר

גור בליי: אבל שוב, אני אשמח לשמוע התייחסות

שמחה רוטמן: אבל בואו נשמע את יעל

אהובה יששכר: אבל תקריא לי עוד פעם, סליחה, תקריא לי עוד פעם את הנוסח של תקופת הקורונה

גור בליי: לא, תקופת הקורונה, 3 היה כפי שהוא

גור בליי:  זאת אומרת הוא למעשה היה כן בתקופת עיכוב ההליכים נותר

שמחה רוטמן: לא, אבל ב-1 היה כתוב בקשות לסעדים זמניים - - -     

גור בליי: ב-1 היה "בקשות לסעדים זמניים, לרבות צו לעיכוב יציאה מן הארץ וסעד דחוף בעניין החזקת ילדים, חלוקת זמני שהות בין הורים וקביעת סדרי קשר"

אהובה יששכר: טוב, אם זה "לרבות" אז אתה יכול להכניס גם, אני הייתי כותבת גם "טיפול נפשי בקטין"

אהובה יששכר:  טיפול פסיכולוגי בקטין מוסיפה

שמחה רוטמן: השאלה היא כזאת, שנייה, טיפול פסיכולוגי זה כבר ב-3(ב)

שמחה רוטמן:  חברים, חברים

אהובה יששכר: אלה הבעיות - - -     

טלי גוטליב: יש לך את זה

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה

שמחה רוטמן:  רק, הדבר היחיד, הניסוח של סעיף 3, להבנתי, עוסק בנושאים

שמחה רוטמן:  הוא לא אומר, הוא לא מחייב שתהיה, סעיף 3 מדבר על בקשות דחופות לקיצור תקופת עיכוב ההליכים כמשמעותן בסעיף 3(ה) לחוק הסדר התדיינויות בעניינים האלו: העברת ילד למסגרת חינוכית, טיפול פסיכולוגי בקטין וכו'

שמחה רוטמן:  אבל שנייה, יש ב-12, הסעדים הדחופים שיש לפי סעיף 5(א)(3) לחוק הסדר התדיינויות בתקנה 12, זה "בקשה לאישור פעולה דחופה רפואית בקטין לרבות בדיקת, טיפול ואשפוז פסיכיאטרי דחופים כשאין הסכמה בין ההורים, הנפקת דרכון ואישור יציאה, סעד דחוף בעניין מזונות או בעניין הבטחת קשר של קטין עם כל אחד מהוריו, ותובענה דחופה לגירושין כשהנתבע המתגורר מחוץ לישראל נמצא בישראל, או בנסיבות מיוחדות אחרות, ובלבד שהמתנה לתום תקופת עיכוב ההליכים יכולה למנוע את התרת הנישואין"

שמחה רוטמן:       אני אומר, חלק מהם מכוסים כבר בסעיפים אחרים, אבל עדיין, מאחר ויש דברים שלא, אפשר פשוט לכתוב, בעיני, במקום בקשות לסעד דחוף לפי סעיף 5(א)(3) לחוק להסדר התדיינויות, אלא בקשות לסעד דחוף בנושאים לפי סעיף 5(א)(3) לחוק הסדר התדיינויות

שמחה רוטמן:  ואז, גם אם אתה לא נמצא בתקופת עיכוב ההליכים של הסדר התדיינויות אתה יכול לדון בנושאים האלו בסעד דחוף

אהובה יששכר: נכון

גור בליי: אה, לא, זה נראה לי הפרשנות הסבירה

שמחה רוטמן: זה לא, אז זה השאלה, אם זה הפרשנות

שמחה רוטמן:  היא טוענת שלא, אהובה טוענת שלא

גור בליי: אז בואו נשמע

שמחה רוטמן: יעל, בבקשה

יעל בלונדהיים: אני אשמח פשוט, תראו המחשבה סביב התקנות האלה זה במצב חירום, וההנחה היא שככל שיש הסדר קיים בין בני זוג שכבר מתקיים תקופה אנחנו לא במצב חירום עכשיו נשנה אותו

יעל בלונדהיים:  ולכן, כשאנחנו במצב של התחלת תהליך וצריך לפתור את העניין בתוך תקופת עיכוב ההליכים, אז אנחנו נותנים את הפתח אז שממילא נמצא בחוק להסדר התדיינויות ובתקנות

יעל בלונדהיים:  אם יש בני זוג שכבר יש להם הסכם או הסדר או פסק דין וכולי, והם מתנהלים לפיו, ועכשיו הם רוצים לשנות אותו, אז שיגישו בקשה חדשה ליישוב סכסוך ובמסגרתה יגישו בקשה לסעד דחוף

אהובה יששכר: סליחה, סליחה

אהובה יששכר:  את פשוט, אני, סליחה, אני רוצה להסביר את המצב המשפטי

אהובה יששכר:  ישנן שתי אפשרויות, ישנם שני סוגי של הליכים בבית המשפט לענייני משפחה ובבית הדין הרבני

אהובה יששכר:  הליך נפתח קודם כל עם בקשה להסדר התדיינויות, מה שנקרא בקשה ליישוב סכסוך

אהובה יששכר:  במסגרת הבקשה ליישוב סכסוך חלים התקנות האלה, וזה בסדר, זה מכוסה, זה מכוסה גם לתקופת חירום

אהובה יששכר:  אבל, רוב התביעות, רוב התיקים מתנהלים כבר לא במסגרת החוק להסדר התדיינויות, אלא אנחנו כבר נמצאים בניהול הליכים משפטיים

אהובה יששכר:  אנחנו בתוך המאבק המשפחתי

אהובה יששכר:  הוגשה תביעה, כבר לא הצליחו להגיע להסדר במסגרת הבקשה ליישוב סכסוך, במסגרת הסדר התדיינויות, והיום הם מנהלים הליכים

יעל בלונדהיים: כן, אבל יש כבר - - -     

אהובה יששכר: במסגרת, סליחה, והרבה פעמים במסגרת הזאת אנחנו נדרשים לסעדים דחופים בדיוק מהסוג הזה שמופיע בחוק להסדר התדיינויות

אהובה יששכר:  יש פה לקונה בסעיף 3(א)

שמחה רוטמן: אתם נתקלתם בזה בתקופת הקורונה? בלקונה הזאת?      

אהובה יששכר: אני כבר עכשיו

שמחה רוטמן: לא, בתקופת הקורונה, כשהנוסח היה כמו קודם, האם נתקלתם בסיטואציה?     

אהובה יששכר: בתקופת הקורונה לא הייתה בעיה כי היה את הנוסח של עורך דין - - -     

שמחה רוטמן: אז לכן אני מציע שנעשה את הנוסח כמו שהיה בתקופת הקורונה, ואם יהיו בעיות אחרות יציפו אותן למעלה

שמחה רוטמן:  אני מעדיף בנושא הזה לעבוד עם המוכר והקיים גם על חשבון הרבה מאוד דברים אחרים שאני חושב שהם יכולים להיות יותר טובים

אהובה יששכר: לי אין בעיה, אני אגיד מה, אפשר להוסיף את הנוסח, להשאיר את הנוסח שהיה בתקופת הקורונה, ומה שנותן את הפתרון זה המילה "לרבות"

אהובה יששכר:  אם באמת תהיה איזושהי בקשה דחופה בעניין של קטין זה לא מוגבל רק לעניין של הסדרי שהות

שמחה רוטמן: מה שהיה כתוב יהיה, בעזרת השם

שמחה רוטמן:  זה נראה לי, אני לא מתכנן עכשיו, אם אני חוזר לנוסח של ימי קורונה אני משאיר את נוסח ימי הקורונה

רפי רכס: ואז אתה לא משנה את 3?     

שמחה רוטמן: לא משנה את 3

יעל בלונדהיים: אני מעדיפה שנחזור לנוסח ההוא ולא שנרחיב יותר

אהובה יששכר: אוקיי

שמחה רוטמן: אני משאיר את הנוסח כמו שהוא היה, יעל

שמחה רוטמן:  אני לא אפתח עכשיו

גור בליי: שוב, אז אני אבהיר לפרוטוקול

שמחה רוטמן: כי כולם יודעים לעבוד איתו

אהובה יששכר: ברור שאי אפשר להשאיר את הנוסח כמו שהוא עכשיו

שמחה רוטמן: לא, כמו שהיה בקורונה

גור בליי: אז אני אבהיר לפרוטוקול, פשוט שיהיה ברור לכולם ולעשות יישור קו – זה אומר שבמקום מה שכתוב עכשיו ב-(1) יהיה כתוב "בקשות לסעדים זמניים שנועדו לשמר מצב קיים לרבות צו לעיכוב יציאה מן הארץ וסעד דחוף לעניין החזקת ילדים, חלוקת זמני שהות בין הורים וקביעת סדרי קשר"

גור בליי:  בדיוק מה שהיה

יעל בלונדהיים: אני רק בהקשר הזה תוהה אם לא נכון לעשות - - -     

אהובה יששכר: רק אין יותר את המושג של החזקת ילדים

אהובה יששכר:  אין יותר, זה נמחק מהלקסיקון "החזקה"

אהובה יששכר:  "אחריות הורית" אתה צריך לקרוא לזה

שמחה רוטמן: בסדר, אני לא, שוב, מה שעבד בתקופת הקורונה יעבוד

גור בליי: רגע, יעל, מה ההסתייגות שלך?     

יעל בלונדהיים: לא, אני רק אומרת שבנוסח הזה אנחנו לא כוללים בעצם ענייני מזונות, שגם הם יכולים להיות במקרים מסוימים חריגים ודחופים

יעל בלונדהיים:  אבל אם, זאת אומרת, אני יכולה לחיות עם הרצון לדבוק בנוסח שהיה בקודם

יעל בלונדהיים:  אפשר גם להוסיף את המילה "לרבות מזונות", ואז אנחנו - - -     

גור בליי: איזו מילה?     

רפי רכס: מזונות

אהובה יששכר: נכון

אהובה יששכר:  נכון, גם מזונות

רפי רכס: לא, רק הסדרי שהות או החזקה

שמחה רוטמן: מזונות קטין, הכוונה?     

רפי רכס: כן

אהובה יששכר: מזונות

אהובה יששכר:  גם אישה

רפי רכס: לכתוב, מזונות קטין

טלי גוטליב: לא

טלי גוטליב:  למה?     

רפי רכס: גם מזונות אישה

טלי גוטליב: למה מזונות, זה יותר מידי גורף

שמחה רוטמן: אני שואל

שמחה רוטמן:  אני שואל, מה?     

רפי רכס: אז עכשיו אתה מעורר גם את הנושא של מזונות אישה

שמחה רוטמן: זהו, לכן אני אומר, באמת, חברים, אם יתעוררו בעיות תציפו אותן למעלה, או אם יתעוררו מקרים חריגים, ישתמשו בבקשה של סעיף הסל של (ד)

אהובה יששכר: אבל אם אנחנו יכולים למנוע בעיות

שמחה רוטמן: אני אומר שוב, אנחנו חושבים שאנחנו פותרים בעיה ואנחנו יכולים לעורר 15 בעיות אחרות שלא חשבנו עליהן

אהובה יששכר: אני רוצה, עוד דבר אחד, אני בכל זאת רוצה לשכנע

ארז מלול: בוא, קיבלנו הרבה בקשות שלך היום

ארז מלול:  כמה? בוא

שמחה רוטמן: שנייה, שנייה

אהובה יששכר: אם אנחנו סבורים שהסעדים המפורטים, כל הסעדים המפורטים בסעיף 5(א)(3) יידונו בתקופת החירום כאשר מתנהלת בקשה להסדר התדיינויות, מדוע שזה לא יקרה אם יש כבר תביעה?     

שמחה רוטמן: הכל טוב, אהובה

שמחה רוטמן:  ההערות שלך הן נכונות מדויקות, כמו של הרבה מאוד אנשים

שמחה רוטמן:  אנחנו נמצאים במצב חירום, אני לא ממציא עכשיו את הגלגל

שמחה רוטמן:  יש פה, בניגוד, במקומות, דיברנו על ההבדלים קודם בין בתי הדין לבתי המשפט, יש פה סעיף סל מאוד-מאוד רחב שמאפשר בשיקול דעת לתת מענה למקרים הקשים שאת יכולה לדבר עליהם – סעיף (ד) – אני לא פותח את זה עכשיו לשום נוסח שבתי הדין לא יודעים לעבוד איתו

שמחה רוטמן:  אנחנו עכשיו צריכים לייצר ודאות

שמחה רוטמן:  אנחנו בתקופת חירום, אנחנו מנסים לייצר וודאות ולא בלגן

אהובה יששכר: אבל מזונות אנחנו מוסיפים?     

שמחה רוטמן: אהובה, לא, הנוסח יהיה בדיוק מה שהקריא גור, הנוסח כפי שהוא היה בתקנות בזמן הקורונה, אפילו לא מילה אחת יותר

שמחה רוטמן:  יהיה, אנחנו נתקן בתקנות האלו שני דברים

שמחה רוטמן:  אחד, אנחנו נתקן את סעיף 3(א)(1) כפי שהקריא גור קודם לכן לפי הנוסח שהיה, הסעיף הזה היה מנוסח בתקופת הקורונה

שמחה רוטמן:  ושתיים, אנחנו מתקנים, מוסיפים סעיף תחילה שמדבר על כך שתחילת התקנות הללו תהיה מיום 8 באוקטובר

אהובה יששכר: זה אומר, רגע, סליחה, זה אומר שאם הוגשה תביעת מזונות ולא נפסקו מזונות - - -     

שמחה רוטמן: זה אומר, אהובה, זה אומר שמה שמדינת ישראל שרדה איתו וחיה איתו במשך תקופה, שאנשים לא יכלו לצאת מהבתים אפילו ללכת לשירותים, סליחה, היא תשרוד גם בתקופת החירום

שמחה רוטמן:  אני לא מתקן את התקנות עכשיו

שמחה רוטמן:  פשוט

אהובה יששכר: אני את שלי אמרתי

שמחה רוטמן: בסדר גמור, תודה

יעל בלונדהיים: אני רק מבקשת להעיר שאפשר פשוט לקחת את תקנה 12(א)(3) לתקנות להסדר התדיינויות, שהיא ממש סגורה

יעל בלונדהיים:  זאת אומרת, זה לא דורש פה איזה תיקון, זה רק להגיד שמה שכתוב כרגע שם זה בקשה לסעד דחוף בעניין מזונות או בעניין הבטחת קשר של קטין עם כל אחד מהוריו

יעל בלונדהיים:  אנחנו לא צריכים לפתוח שום דבר, רק פשוט אני מסכימה שהסוגייה של מזונות אותי קצת מטרידה, לאורך תקופה כאן שבתי הדין יגידו שאין להם - - -     

שמחה רוטמן: לא, אבל את אומרת, יש פה שני מנגנונים, את בעצמך הצעת שני מנגנונים לפתור את הבעיה הזאת

יעל בלונדהיים: לא, האמת היא שעכשיו שאני חושבת על זה בכלל יש לנו את הסוגייה של סמכות מזונות בבתי הדין, אז אולי - - -     

שמחה רוטמן: עזבי, בחייאת, בבקשה

שמחה רוטמן:  לא

שמחה רוטמן:  לא, לא משנה נוסח

שמחה רוטמן:  בטח לא בסוף דיון שאני מבחינתי חשבתי שהוא ייקח חצי שעה והוא כבר לוקח כמעט שעתיים

אהובה יששכר: אני אומרת שזה בעייתי, אבל אני לא קובעת

אהובה יששכר:  זה בעייתי הנוסח

שמחה רוטמן: בסדר

גור בליי: אתה יורד מההצעה של להפנות?     

שמחה רוטמן: לא מפנים כלום

שמחה רוטמן:  הנוסח, אמרתי בדיוק איזה, חברים, הדיון הסתיים בנושא זה

שמחה רוטמן:  יעל, טלי, כולם

שמחה רוטמן:  הדיון בנושא הזה הסתיים

שמחה רוטמן:  הנוסח של התקנות שאני אעלה להצבעה זה כמו שאמרנו – סעיף 3(א)(1) בנוסח שהיה בתקופת הקורונה, שהקריא אותו גור קודם לכן, ותוספת של סעיף תחילה שמדבר על ה-8 באוקטובר

גור בליי: כן, שכמו שאמרנו, באמת תחילה מהסוג הזה אחורה היא כמובן דבר חריג, אני חייב להגיד כמובן לפרוטוקול, אבל פה בסיטואציה שפועלים בפועל כך ושזה מתאים לשאר הערכאות ואנחנו בסיטואציה מאוד חריגה של מלחמה, אני חושב שביומיים האלה

שמחה רוטמן: בסדר גמור

גור בליי: וממילא גם התקנות אפשרו גם קודם, ובכלל, החלת תודעה

טלי גוטליב: זה הרעיון

שמחה רוטמן: בסדר גמור, תודה

טלי גוטליב: אם כבר, אם מישהו צריך חקיקה מהסוג הזה זה דווקא רטרואקטיבית, זה בשעת חירום

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  רבותיי, אני מודה לכל המשתתפים

שמחה רוטמן:  לפני זה, אני מעלה להצבעה

שמחה רוטמן:  מי בעד התקנות בנוסח עם השינויים שדיברנו עליו, ירים את ידו?     

טלי גוטליב: אני רק אומרת לפרוטוקול, אם אפשר עוד קודם, למרות ההסתייגויות שלי, אם אפשר לפני ההצבעה בבקשה?     

שמחה רוטמן: שנייה, רגע

שמחה רוטמן:  כן

טלי גוטליב: למרות ההסתייגויות שלי ומששמעתי את עמדות עורכות הדין, נציגות הלשכה ונציגי הייעוץ המשפטי לממשלה, אף שדעתי הייתה ככה אני מצביעה לנוסח הקיים

טלי גוטליב:  תודה

שמחה רוטמן: מעריך זאת מאוד, תודה רבה

שמחה רוטמן:  מי בעד התקנות, ירים את ידו? מי נגד? אין

שמחה רוטמן:  מי נמנעים? אין

שמחה רוטמן: בעד – 3 

שמחה רוטמן: נמנעים – 0 אושר

שמחה רוטמן: אני קובע כי התקנות אושרו בשינויים המחויבים שהוקראו פה אחד

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל המשתתפים, ואני מקווה שניפגש בנסיבות הרבה-הרבה-הרבה יותר שמחות ואופטימיות

שמחה רוטמן:       תודה רבה לכולם, ישיבה זו נעולה