ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 223, 2023-10-24 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אני מקדם בברכה את המפקח על הבנקים בבנק ישראל, מר דניאל חחיאשווילי

משה גפני:  אנחנו בסדרה של ישיבות כדי לנסות להקל על האזרחים בעורף בנושאים הכלכליים שכל אחד היה אמור להתלבט בהם, לעשות מה שאפשר בשעה שהמצב הכלכלי הוא מצב לא טוב

משה גפני:  אתמול היה לנו יום ארוך לגבי הנושא של הפיצויים

משה גפני:  אני שמח שאתה כאן, כיוון שהנושא שעל סדר היום זה אנשים שנמצאים במצוקה

משה גפני:  יש אדם שהולך למילואים, נמצא בחזית והמשכנתה שלו עולה כאילו כלום לא קורה, זאת בשעה שעזרנו לבנקים להרוויח באופן יחסי הרבה מאוד כסף

משה גפני:  היו בנקים שעשו ביוזמתם, היו בנקים שפניתי אליהם וביקשתי שיורידו

משה גפני:  בנק המזרחי, נדמה לי, הוריד בכלל את התשלום על החודש הזה

קריאה: פועלים שלושה חודשים

משה גפני: גם בנק הפועלים

משה גפני:  אין לי העדפה של בנק כזה או אחר, אני רוצה שכולם יעשו את זה, כיוון שהציבור באמת כועס

ינון אזולאי: אגב, בנק הפועלים גם החזיר שיק מעוטף עזה של הבת של דבי

דבורה ביטון: הגברת נירית, מנהלת החטיבה, פנתה אחרי האירוע

דבורה ביטון:  יש כל מיני מיעוטי יכולת שבנקים אחרים, לא בנק פועלים, נוגעים להם בקצבאות, אבל ברגע שאני שולחת זה מטופל

משה גפני: את העלית בוועדה את המקרה שלך

דבורה ביטון: הייתה החזרה

משה גפני: אנחנו הזדעזענו מהסיפור שסיפרת בוועדה

דבורה ביטון: זה טופל

דבורה ביטון:  בכל אירוע שמגיע אלי, לא משנה אם זה עיקול של קצבאות או משהו אחר, אני מקבלת מענה מדהים

משה גפני: אנחנו לא נדון בנושא של הריבית ובנושא של הוועדה המוניטרית

משה גפני:  גובה הריבית נקבע על ידי הוועדה המוניטרית

משה גפני:  אנחנו עשינו את זה כאן כדי שתהיה עצמאות של הבנק בעניין הזה

משה גפני:  עד שעשינו את חוק בנק ישראל מי שהחליט היה הנגיד

משה גפני:  הוא ביקש שיהיה את החוק החדש, את חוק בנק ישראל, כדי שהוועדה המוניטרית היא זו שתחליט לגבי הנושא של הריבית, גובה הריבית

משה גפני:  לפעמים אנחנו לא מרוצים מההחלטות שלה, אבל זה דיון אחר

משה גפני:  יש עצמאות לבנק ישראל, לכן צריך את הנושא הזה להוציא מהדיון כאן

משה גפני:  הדיון כאן הוא על הנושאים שנוגעים לבנקים

משה גפני:  אדוני המפקח על הבנקים, הבמה לרשותך, בבקשה, ואני מקדם אותך בברכה, זו פעם ראשונה שאתה כאן

משה גפני:  שיהיה לך בהצלחה

דניאל חחיאשווילי: תודה, אדוני היו"ר

דניאל חחיאשווילי:  חברים נכבדים, זו באמת פעם ראשונה שלי בתור מפקח על הבנקים

דניאל חחיאשווילי:  מוניתי לפני מספר חודשים לתפקיד אחרי 20 שנה בבנק ישראל, ככה שאני לא חדש במקצוע

דניאל חחיאשווילי:  הייתי בוועדת הכספים בכובעים הקודמים שלי, אם כסגן של המפקח וכראש המטה של המדידה הקודמת שהייתה, לכן אני בהחלט מכיר את עבודת הוועדה מקרוב, יודע שאתם עושים פה עבודה מאוד טובה

דניאל חחיאשווילי:       בדקות הקרובות אני אתמקד בצעדים שעשינו בפיקוח על הבנקים

דניאל חחיאשווילי:  המטרה המרכזית שלנו הייתה לפעול מהר לטובת הציבור, שזה מה שהנחה אותנו מהרגע הראשון

דניאל חחיאשווילי:  כבר במוצאי שבת הראשונה היה דיון אצלי בצוות עם כל המנכ"לים של הבנקים בשביל לראות מה אנחנו עושים ואיך אנחנו מתקדמים

דניאל חחיאשווילי:  הגדרנו לעצמנו שלוש מטרות כשנכנסנו לאירוע הזה

דניאל חחיאשווילי:  מטרה אחת הייתה להבטיח רציפות תפקודית - זאת אומרת, איך אנחנו מוודאים שגם בזמן המלחמתי, כשיכול להיות שזה ילך ויחמיר, הבנקים ממשיכים לתת את השירותים

דניאל חחיאשווילי:  רצינו לוודא שהשירותים ממשיכים להינתן גם באזור הלחימה, גם בדרום

דניאל חחיאשווילי:  המטרה השנייה היא איך אנחנו מביאים להבנה שצריך להתנהג ברגישות הראויה ללקוחות, איך אנחנו מבטיחים שבדברים הקטנים האלה שאולי לא שמים לב אליהם ונופלים בין הכיסאות תהיה רגישות, אם בכל מה שקשור לגביית חובות והקלות בתשלומים, במיוחד בתקופה הזאת, במיוחד לאוכלוסייה שנפגעה

דניאל חחיאשווילי:  הדבר השלישי ששמנו לעצמנו מטרה זה כל מה שקשור לעולם של ניהול סיכונים כי אנחנו במצב של מלחמה ופרמיית הסיכון של ישראל עולה

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו כולנו רואים את התשואות של האג"ח שעולות, את הביטוח על האג"ח שעולה, את חברות הדירוג ששמו את ישראל ואת הבנקים ברשימה שלילית

דניאל חחיאשווילי:   גם פה צריך לוודא שאנחנו ממשיכים לשמור ומנהלים את הסיכונים כמו שצריך

דניאל חחיאשווילי:  בימים הראשונים הדגש שלנו היה על סיכוני סייבר

דניאל חחיאשווילי:  היה איזה חשש שעלה, אבל המערכת הבנקאית מוכנה ולא היו אירועים חריגים בעניין הזה

דניאל חחיאשווילי:         מה עשינו? נתנו לבנקים גמישות בכל מה שקשור לניהול והפעלה של סניפים, אישרנו הפעלת סניפים ניידים שעוברים בין מקומות, אפשרנו לבנקים לתת שירות באמצעות בנק אחר

דניאל חחיאשווילי:  הבנקים מפעילים סניפים ניידים שנמצאים במקומות של המפונים, אם זה בים המלח ובבתי מלון אחרים ברחבי הארץ

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו עוקבים אחרי הדברים האלה ורואים שהשירותים שם ניתנים

דניאל חחיאשווילי:  עקבנו באופן הדוק על כל מה שקשור לעולמות של המזומן, על כך שמכשירי ה-ATM יהיו מלאים, כדי שלציבור יהיה מזומן מתי שצריך

דניאל חחיאשווילי:  גם באזורים שיותר בעייתי היה להיכנס אליהם עבדנו

דניאל חחיאשווילי:  מחלקת המטבע בבנק ישראל הייתה בקשר רציף עם החברות שממלאות את הכספים האלה, הייתה בקשר עם הבנקים, כשאני יכול להגיד שלא היו שום בעיות בתחום הזה

דניאל חחיאשווילי:  הקמנו פורומים ייעודיים, פורומים פנימיים אצלנו בתוך הפיקוח בשביל לנהל את המצב, והקמנו גם פורומים חיצוניים

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו בקשר רצוף עם רח"ל, עם פיקוד העורף, עם מערך הסייבר והמשטרה בשביל לנהל את האירוע הזה

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו בקשר גם עם פורומים ממערכת הבנקאות, אם זה עם אלה שאחראים על הטיפול בלקוחות, אם זה עם אלה שאחראים על המשכיות העסקים, אם זה עם המנכ"לים

דניאל חחיאשווילי:  המטרה הייתה כל הזמן להבין איך אנחנו ממשיכים לתפקד בתוך המהלך הזה

דניאל חחיאשווילי:       אחד הדגשים שלנו היה לראות איך עובדים ברגישות הראויה מול הלקוחות, ודיברנו על זה עם הבנקים, כתבנו את זה במכתבים הרשמיים שהוצאנו

דניאל חחיאשווילי:  הבנו שזה לא מספיק, שצריך שהפיקוח על הבנקים בעצמו יהיה חזק מאוד בתוך התמונה, לכן מה שעשינו בשביל הדבר הזה הוא הקמת מוקד ייעודי שמטפל בכל הדברים שעולים בעקבות המצב הביטחוני

דניאל חחיאשווילי:  הרחבנו את השעות שבהן פועל מוקד פניות הציבור שלנו, מוקד שבדרך כלל עבד שלוש-ארבע שעות ברגיל, והסטנו 15 אנשים מתוך הפיקוח על הבנקים כדי לעבוד במוקד הזה

דניאל חחיאשווילי:  הוצאנו מייל כבר ביום הראשון והשני של המלחמה, אמרנו שאנחנו צריכים מתנדבים מתוך הפיקוח

דניאל חחיאשווילי:  15 אנשים מאוד איכותיים מתוך הפיקוח קיבלו הדרכה קצרה והיום יושבים ועונים לטלפונים של הציבור

דניאל חחיאשווילי:  בפניות שמגיעות למוקד מנסים לטפל הכי מהר שאפשר

דניאל חחיאשווילי:  הטיפול בימים הראשונים היה טיפול בנפגעים, בשימוש באמצעי התשלום שלהם, בחשבונות

דניאל חחיאשווילי:  הוצאנו הוראות והודעה לעיתונות עם הסבר לציבור איך עושים את הדברים האלה

דניאל חחיאשווילי:  פרסמנו אתר ייעודי שמתאר את כל הצעדים שעשינו בשביל שלציבור זה יהיה נגיש

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו כל הזמן מנסים להבין מה הצרכים של הלקוחות ועושים את זה גם באמצעות ניטור של רשתות חברתיות

דניאל חחיאשווילי:   יש לנו צוות שלוקח משם פניות ומטפל

דניאל חחיאשווילי:  בשבוע שעבר הייתי בים המלח ושמעתי מהשטח מה מפריע לאנשים

דניאל חחיאשווילי:  יש צוותים שלי שבאופן שוטף הולכים למקומות האלה כדי להגיע לציבור באופן ישיר

דניאל חחיאשווילי:  המטרה היא באמת ללמוד מה הצרכים של הציבור

משה גפני: חוץ מהדברים הטכניים שהם חשובים לכשעצמם, מה לגבי המתווה?              

משה סולומון: צריך לוודא שהדברים שעושים, כמו הדחייה והנגשת המידע, לא יתנפחו ויבואו לנו בהפוכה בעוד כמה חודשים

דניאל חחיאשווילי: כבר בשבוע הראשון עשינו צעדים בשביל לאפשר הקלות - שלחנו מכתב דגשים לבנקים, הדגשנו את הצורך ברגישות, בהקלות

דניאל חחיאשווילי:  כבר ביום שני, שזה יומיים אחרי תחילת המלחמה, הבנקים יצאו עם סט ראשון של הקלות וזה רק הלך ועלה מאז

משה גפני: רק שיוציאו את זה בפרופורציות הנכונות

משה גפני:  אנחנו לא המפקחים על המפקח על הבנקים

משה גפני:  לגבי מה שעשיתם אני מודה לך, זה בסדר גמור, אתה עושה את עבודתך, אבל יותר מעניין אותי לדעת מה ההנחיות שקיבלו הבנקים, זאת אומרת, האם לוותר על הריבית?      

דבורה ביטון: יש הרבה הלוואות של עסקים

משה סולומון: גם עסקים וגם פרטיים

דניאל חחיאשווילי: אנחנו בעולם הזה של רגישות

דניאל חחיאשווילי:  עלה כל הנושא הזה של עיקולים של מענקים שניתנו בעקבות המלחמה

דניאל חחיאשווילי:  כשבנקים מקבלים עיקול מרשות מקומית או מהוצאה לפועל הם מחויבים על פי החוק לעקל, אבל אמרנו להם איפה הם יכולים לא לעקל

דניאל חחיאשווילי:  היום יש בוועדת שרים לחקיקה חוק שמגן על העיקולים האלה

דניאל חחיאשווילי:  פעלנו מול הבנקים בשביל שיוכלו כבר היום לסמן את המענקים האלה שמתקבלים

דבורה ביטון: מענק מדינה זה בדיוק כמו ביטוח לאומי

משה סולומון: כרגע זה לא המצב

דניאל חחיאשווילי: יש הצעת חוק שקובעת שלא יוכלו לגעת בזה

דניאל חחיאשווילי:  הבנתי שזה משהו שמשרד האוצר ומשרד המשפטים מקדמים ועולה היום בוועדת שרים

דניאל חחיאשווילי:  כבר לפני כן אמרנו לבנקים שאם הם יכולים לא לעקל, שיעשו את זה

דבורה ביטון: לגבי כלל העיקולים לאנשי העוטף, בהתחשב בזה שאין להם הכנסות ומרביתם מפונים, האם זה נשאר אותו דבר?      

דניאל חחיאשווילי: הבנקים מבינים את זה

דניאל חחיאשווילי:  יש את כל העולם של שיקים ללא כיסוי

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו מכירים מהתקופה של הקורונה וממצבי מלחמה קודמים שלאנשים מתחילים לחזור שיקים

דניאל חחיאשווילי:  יש למפקח על הבנקים סמכות להשעות את הספירה של השיקים האלה ככה שהאנשים האלה לא ייכנסו לחשבון מוגבל

דניאל חחיאשווילי:  לשר המשפטים יש סמכות לבטל

דניאל חחיאשווילי:  הבנו שהאירוע הזה הוא לא אירוע של להשעות, זה אירוע של לבטל את הספירה הזאת לגמרי, לכן שר המשפטים חתם על תקנות לביטול וזה היום יאושר בוועדת חוקה

דניאל חחיאשווילי:        נתנו הנחיות בכל מה שקשור לעולם של סיווג חובות

דניאל חחיאשווילי:  הדחיות שהבנקים נותנים יכולות להכניס את החוב לכל מיני סיווגים בעייתיים, לכן אמרנו שזה לא מכניס, שאת מי שנותן את זה באופן זמני לא צריך להכניס

דניאל חחיאשווילי:       הסרנו חסמים באפליקציות התשלום כדי שיוכלו לקבל תרומות

דניאל חחיאשווילי:  ביום-יומיים הראשונים של המלחמה אפליקציות התשלום היו מוגבלות, לכן הרחבנו את הסכומים, הורדנו את הדרישות שלנו לעניין זיהוי, לעניין סכומים

דניאל חחיאשווילי:       כשהבנקים התחילו לצאת עם צעדים, מהר מאוד הבנו שצריך שיהיה פה משהו שבנק ישראל מוביל ויהיה אחיד למערכת

דניאל חחיאשווילי:  כשאנחנו באים וקובעים מתווה, ההצטרפות של הבנקים וחברות כרטיסי האשראי היא באופן וולונטרי, אין לנו סמכות חוקית לכפות דבר כזה

דניאל חחיאשווילי:  המטרה המרכזית הייתה ליצור את הוודאות הפיננסית לאוכלוסייה בשביל לעבור את התקופה הזאת, בעיקר על ידי דחיית תשלומים

דניאל חחיאשווילי:       מה המתווה? קבענו שני מעגלים: לאוכלוסייה שנפגעה ואחרי זה לכל שאר כל המדינה

דניאל חחיאשווילי:  את האוכלוסייה שנפגעה הגדרנו באופן רחב

משה גפני: בדרום ובצפון

דניאל חחיאשווילי: התחלנו עם הדרום

דניאל חחיאשווילי:  הצפון נכנס באופן חלקי

דניאל חחיאשווילי:  הצפון על השולחן, אבל עדיין לא שם אופן מלא

ינון אזולאי: למה מחכים כדי שזה יחול על הצפון? זה יכול לקרות ברגע

דניאל חחיאשווילי: נכון, ואז נכניס את זה ברגע

ינון אזולאי: יש מפונים, חוטפים שם טילים

משה סולומון: גם אנשי המילואים כבר שם

משה גפני: אנחנו מבקשים להכניס גם את הצפון

דניאל חחיאשווילי: זו בקשה שקיבלנו ואנחנו עובדים ובוחנים אותה

חמד עמאר: את המצב בצפון לא צריך לבחון

חמד עמאר:  את הצפון צריך להכניס כמה שיותר מהר, כולל את מי שנמצא בנהריה שלא עובד ואין לו הכנסה

חמד עמאר:  המצב לא כל כך רגוע בצפון שאתה אומר שתבחנו את זה

דניאל חחיאשווילי: אנחנו מבינים

דניאל חחיאשווילי:  האוכלוסייה רחבה וכוללת את הצפון באופן חלקי

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו בשיח כד לראות איך אנחנו יכולים להרחיב את המתווה

דניאל חחיאשווילי:  האוכלוסייה שנכנסת במעל הראשון כוללת את כל היישובים בדרום שהם בטווח של עד 30 קילומטר

דניאל חחיאשווילי:  אם אתם מסתכלים על המתווים האחרים לסיוע, זה לא מגיע ל-30 קילומטר

אימאן ח'טיב יאסין: מה עם אנשים שעובדים במקומות האלה ולא גרים שם? הם עכשיו בלי עבודה

דניאל חחיאשווילי: זה כולל גם עסקים

משה גפני: מה זה ה-30 קילומטרים?     

דניאל חחיאשווילי: 	יש רשימות שמפורסמות

דניאל חחיאשווילי:  אשדוד, למשל, בפנים

ינון אזולאי: אשדוד זה הקצה

חמד עמאר: זה כולל גם את מי שעובד שם ולא גר שם? למה לא מכניסים אותו?      

נורית פלתר איתן: המתווה כולל לא רק את מי שגר בטווח של 30 קילומטר, הוא כולל גם את מי שיש לו עסק בתוך אותו טווח

ינון אזולאי: זה לא כולל את העובד שמגיע מתל אביב או מיבנה

נורית פלתר איתן: נכון לעכשיו הוא במעגל השני

דניאל חחיאשווילי: המטרה הייתה לצאת כמה שיותר מהר עם המתווה בשביל לתת את הוודאות

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו שומעים ואוספים את ההערות

דניאל חחיאשווילי:  המתווה כולל את אנשי המילואים ואת אלה שנפגעו

דניאל חחיאשווילי:  נתנו פה דחייה לשלושה חודשים של המשכנתאות, של ההלוואות הצרכניות וההלוואות לעסקים, כאשר כל זה בלי ריבית ובלי הצמדה

משה סולומון: האם בעוד שלושה, ארבעה וחמישה חודשים כשנחזור למתווה הרגיל, הריביות האלו יחזרו?     

דניאל חחיאשווילי: לא

משה סולומון: צריך לבדוק שזה אכן כך

חמד עמאר: ההוראות האלו נכנסו לתוקף?     

דניאל חחיאשווילי: מ-31 לאוקטובר

דניאל חחיאשווילי:  בניגוד לתקופת הקורונה  שכן נגבתה ריבית, זאת אומרת שסכום הדחייה הצטרף לסכום ההלוואה ועל הסכום הזה המשיכו לגבות ריבית, פה זה בלי ריבית

משה סולומון: האם יש מתווה גם לפריסה של התשלום הזה?      

דניאל חחיאשווילי: יש פריסה

דניאל חחיאשווילי:  נתנו פה גם איזו שהיא הקלה לאוברדרפט עד סכום מסוים לשלוש הקבוצות הראשונות, לא כולל את הקבוצה של המילואים, והקלה לשלושה חודשים בתחום העמלות

דניאל חחיאשווילי:  כל ההקלה בעמלות היא לכל הקבוצות, כולל המילואימניקים

דניאל חחיאשווילי:       כל שאר האוכלוסייה יכולה להיכנס למתווה הקורונה

דניאל חחיאשווילי:  מה זה אומר? שאם יש עסק בעיר אחרת, למשל בתל אביב או בירושלים, שנכנס לקשיים וצריך את הוודאות התזרימית הזאת עד שיהיו צעדים אחרים, צעדי סיוע אחרים שהמדינה חושבת עליהם בעולם הפיסקלי, יש לו אפשרות ללכת לבנק ולקבל דחייה

דניאל חחיאשווילי:  הוא אמנם ישלם על הדחייה הזאת ריבית, אבל זה ייתן לו את השלושה חודשים האלה, את התזרים שהוא כל כך צריך

דניאל חחיאשווילי:        היעד השלישי שלנו היה להסתכל על העולם של היציבות

דניאל חחיאשווילי:  המערכת הבנקאית נכנסה לאירוע הזה יציבה

דניאל חחיאשווילי:  הייתה ביקורת מוצדקת על הרווחיות של המערכת, אבל בזכות זה שיש עודפים היא יכולה לתת לציבור

דניאל חחיאשווילי:  המטרה היא להמשיך לתת שירותים ולבחון את סביבת הסיכונים שמשתנה

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו יודעים שחברות הדירוג מסתכלות עלינו והסיכונים עולים

דניאל חחיאשווילי:        הפיקוח על הבנקים פעל מהר מתוך מטרה לסייע לציבור

דניאל חחיאשווילי:  מהירות התגובה הייתה חשובה כדי לתת את הוודאות לציבור

דניאל חחיאשווילי:  המערכת הבנקאית גם היא נרתמה

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו בקשר מתמיד עם הציבור, עוקבים אחרי הצרכים, אבל צריך לזכור שאנחנו עדיין בתחילת הדרך וחוסר הוודאות הוא גבוה

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו יודעים שנצטרך לעשות צעדים גם בהמשך הדרך, לכן אנחנו כבר יושבים וחושבים מה לעשות

משה גפני: אדוני המפקח, תודה רבה על הסקירה המקיפה

משה גפני:  חבר הכנסת סולומון, בקשה

משה סולומון: תודה רבה, אדוני המפקח

משה סולומון:  מאוד משמעותי וחשוב, כמו שאמרת, הנושא של רציפות ויציבות המשק גם למערכה שאנחנו נמצאים בתוכה, לכן ההתערבות המיידית שלכם מאוד משמעותית

משה סולומון:  צריך לוודא שכל מה שהצגת כאן קורה לא רק לבעלי עסקים ולאנשים מן השורה שעובדים ומוכרים לכם, גם לאזרחים שלא עובדים בשוטף וכרגע יש להם הלוואות, ריביות

משה סולומון:  צריך לשים לב שאנחנו רגישים ופתוחים לאנשים שלא נכנסים למתווה באופן מלא

משה סולומון:  אין לי דוגמאות, אבל תמיד יש אנשים שהם שקופים

משה סולומון:  צריך לשים לב שגם הם לא נפגעים בריביות, בעמלות ובהלוואות

משה סולומון:  צריך לקחת בחשבון, ואתם לוקחים בחשבון את זה שאין הכנסה בגלל המציאות של המלחמה

משה סולומון:  כשאין הכנסה הרבה מאוד מתערערים

משה סולומון:  צריך לקחת בחשבון את הנושא של עיקולים לאנשים שנמצאים במילואים, למפונים, לאנשים שנמצאים באזורי סיכון

משה סולומון:  פנה אלי לפני כשבוע מישהו שקיבל פיצוי, כסף, אבל מאחר והיה לו עיקול הוא לא ראה את הכסף

משה סולומון:  צריך לראות איך הפיצויים לא נכנסים למעגל של העיקולים

משה סולומון:  אנחנו מבינים שהמלחמה תהיה ארוכה, לכן צריך לראות שלא משיתים על האזרח ועל העסקים את כל הריביות שנוצרו תוך כדי תנועה

משה סולומון:  צריך לוודא שבעוד חצי שנה ההחזר לא יהיה יותר גדול מהתקופה שלפני אותה חצי שנה

אליהו דלל: תודה רבה לך, אדוני היו"ר, ותודה, המפקח, על זה שנענית והגעת לפה

אליהו דלל:  הרעיון זה רגישות, חמלה, מענה אנושי

אליהו דלל:  אתם חייבים לדרוש מענה אנושי, כי לא תמיד שני בני הזוג מתפעלים את החשבונות או יודעים להשתמש באפליקציה כזאת או אחרת

אליהו דלל:  אם הבנקים צמצמו סניפים אין שום בעיה שישימו מוקדים כדי לענות לבעיות כאלו ואחרות

אליהו דלל:  המוקד שציינת שפועל מ-08:00 עד 16:00 זה לעג לרש

דניאל חחיאשווילי: היינו עד 19:00 בשבוע הראשון

אליהו דלל: כמה פניות היו עד עכשיו?     

דניאל חחיאשווילי: מאות

אליהו דלל: אני לא מכיר פרסום לגבי המוקד

אליהו דלל:  אנחנו מדברים היום על תרומות מחוץ לארץ

אליהו דלל:  זה נכון שאנחנו לא רוצים ליצור מצב שחס וחלילה כספים לא ראויים ייכנסו לחשבונות כאלה ואחרים, לכן אפשר להגביל

אליהו דלל:  אם מקבלים תרומה של 1,000 דולר או 1,000 יורו ומזה עושים סיפור שלוקח כמעט 48 שעות, כשהכספים האלה מיועדים לקנות מעילים, אפודים או לא יודע מה, זה לא הגיוני

אליהו דלל:  אתם צריכים להקל בחשבונות של אנשים שאתם מכירים

אליהו דלל:  לקח לי כחבר כנסת זמן כדי לפתור את העניין הזה, כשאני מכיר גם את התורם וגם את אותה משפחה

משה גפני: כל הנושא הזה של התרומות צריך טיפול

אליהו דלל: בוודאי, בשביל זה אני מעלה את הנקודה הזאת

אליהו דלל:  אם יש עמותה זה הרבה יותר קל

אליהו דלל:  אנשים מקבלים תרומות בעזרת קשרים

אליהו דלל:  אפשר להגביל את התרומה, להגיד שעד 1,500 דולר מאותו אדם אין בעיה

אליהו דלל:  זה פשוט לא הגיוני לעצור את התרומות האלו

אליהו דלל:  מוסך שיש לו מסגרת של 200,000 שקל ורוצה להגדיל ל-300,000, העמלות שלו הן בסביבות שני אחוז

אליהו דלל:  לא הגיוני

אליהו דלל:  צריך להקל, כי היום צריך הגדלת מסגרת לאותו עסק קטן, לאותם עצמאים שצריכים לשלם משכורות או הוצאות קבועות

אליהו דלל:  הגדלת מסגרת בזמן חירום מאוד נחוצה וחשובה ולא צריך לגבות על זה עמלה

אליהו דלל:  הרעיון הוא חמלה, רגישות ומענה אנושי, כשכל אלה דברים שהאזרח זקוק להם

אליהו דלל:  זה ישנה גם את תדמית הבנקים

נעמה לזימי: היה ניכר שהמערכת הבנקאית הבינה שהיא צריכה להתכנס באופן די מהיר יחסית לתוך המערכה, ואני רוצה להגיד תודה על הפירוט

נעמה לזימי:  כולנו ראינו את הפרסומות לגבי הוויתור על המשכנתאות, אבל הייתי רוצה להבין מבחינה מספרית במה מדובר

נעמה לזימי:  הייתי רוצה לדעת מי האוכלוסייה שהולכים לוותר לה על המשכנתה

נעמה לזימי:        אני חושבת שלכל מי נמצאים בתוך המתווה של הפינוי סוגיית העיקולים צריכה להיות מוקפאת כרגע, גם למי שהיו בהליכים

נעמה לזימי:  אפשר גם לבחון מנגנון דיפרנציאלי, זאת אומרת שיהיו מקומות שבהם יהיה אפשר לדעת על פי הרקורד של אותו בן אדם כדי לדחות עיקולים לשנה עד להתאוששות

נעמה לזימי:  צריך רגע להבין שזאת סוגיה מאוד מאוד כאובה

נעמה לזימי:       הרבה מהמפונים הם גם מערים לא  פשוטות

נעמה לזימי:  דיירי הדיור הציבורי ואוכלוסיות מוחלשות  הולכים להיות במצב כלכלי לא פשוט מבחינה תזרימית עוד יותר מאשר הם היו לפני כן

נעמה לזימי:  כל המערכת צריכה להתנהל סביב זה, לא רק הבנקים

נעמה לזימי:  צריך שיהיה איזה פורום שייקחו בו חלק אנשי חדלות פירעון ממשרד המשפטים וגם רשות האכיפה והגבייה, כדי לפתור את אותן סוגיות עבור האוכלוסיות הכי מוחלשות שיש ובמצב הכי קשה שיש

נעמה לזימי:       לגבי דחיית תשלומים, זו אכן סוגיה שיכולה להיות בלון כי הרי את התשלומים האלה ישלמו בסופו של דבר

נעמה לזימי:  צריכה להיות דחייה ופריסה כך שהדחייה תהיה מלווה בזה שלא ייגבו בבת אחת כל הסכומים

נעמה לזימי:      לגבי המענה האנושי כבר אמרו כאן שזה לא עובד כמו שצריך

נעמה לזימי:  אני בהחלט מברכת על הדרישה למענה אנושי מלא וזמין תמיד, אבל עדיין זה לא עובד

נעמה לזימי:        ביקשת, אדוני, שיהיו ישיבות דירקטוריון ייעודיות

נעמה לזימי:  אני חושבת שצריך לדרוש אותן אחת לשבוע

נעמה לזימי:   לא ישיבות של מצב הבנקים סביב המצב הכלכלי, שזה ודאי צריך להתכנס, אלא ישיבות שבועיות של הדירקטוריונים של הבנקים אחת לשבוע סביב הנפגעים

נעמה לזימי:  צריך את הישיבות האלו אנושיות לחלוטין ומוכוונות מטרה אחת לשבוע, וכמובן הגדלה אוטומטית של המסגרת בלי עמלות

נעמה לזימי:        אני רוצה לדבר על הפיל בחדר שאנחנו לא מדברים עליו כמו שצריך - רווחי היתר

נעמה לזימי:  היו כאן שנתיים של העלאות ריבית

משה גפני: אמרתי בתחילת הדיון

נעמה לזימי: זאת סוגיה שצריך ממש לתת עליה את הדעת

נעמה לזימי:  יש מיליארדים של עודפים

נעמה לזימי:  עם כל הכבוד והערכה לקרן של מאה מיליון, יש פה לקונה שדיברו עליה שנתיים

משה גפני: אם לא היה המצב הזה לא הייתי עושה את הדיון

משה גפני:  הבנקים הם באמת פרטנר שמרוויח

נעמה לזימי: גפני, חתמת על החוק שהגשתי על רווחי היתר, חוק שנועד להקים קרן שתתמוך במי שנפגעים כתוצאה מהאינפלציה

נעמה לזימי:  אפשר לקדם חוק כזה

נעמה לזימי:  אני חושבת שהכנסת לא אמורה לחוקק את זה, אלא אם הרשויות לא מתפקדות

נעמה לזימי:  אפשר להגיד שאותו מיסוי של רווחי היתר יהיה באופן רטרואקטיבי, כי שנתיים לא נעשה כלום

משה גפני: זה לא יבוא מבנק ישראל, הייתי בישיבות איתם

חמד עמאר: זה יכול לבוא גם מוועדת הכספים

נעמה לזימי: בוודאי

נעמה לזימי:  אנחנו ועדה מחוקקת

נעמה לזימי:  גפני, נצטרך לעשות מעשה ולעבוד

חמד עמאר: אני שומע את זה כאן הרבה שנים

נעמה לזימי: ניכר שהמערכת הבנקאית התחילה עם מהלכים שבממשלה לא בהכרח עשו, אבל זה לא מספיק ובטח לא מה שמצופה כרגע אל מול המאמץ הגדול הזה לשיקום ואל מול המלחמה

ינון אזולאי: אני מקדם בברכה את בנק פועלים שנזכר להגיע

ינון אזולאי:  בכל הדיונים שעשינו בעבר על הריביות בנק הפועלים תמיד נעדר

ינון אזולאי:  כנראה בגלל שהיום יש להם מה לבשר לציבור אז הם באים

ינון אזולאי:  כדי לקבל ביקורת הם לא היו מגיעים, וחבל שכך, כי אנחנו נמצאים פה בשביל האזרחים לא רק בשעת מלחמה, גם בשעת שגרה

ינון אזולאי:  עם כל הכבוד, אני מצפה מבנק הפועלים ומיתר הבנקים להיות פה

ינון אזולאי:  גם בשעת שגרה מותר לבוא לפה ולקבל את הביקורת, כי אנחנו פה בשביל לפקח עליכם

טיבי רבינוביץ: כולם פה

ינון אזולאי: היום כולם פה

ינון אזולאי:  אני חושב שצריך לכלול גם עובדים שמגיעים מחוץ ל-30 הקילומטרים שעכשיו נפגמה עבודתם ועדיין לא יודעים אם הם יצאו לחל"ת או לא יצאו לחל"ת

ינון אזולאי:  כרגע המשכורת שלהם תהיה פחותה, לא יעזור כלום

ינון אזולאי:  גם כשהם יוצאים לחל"ת הם לא מקבלים את ה-100%

ינון אזולאי:  צריך לראות איך אנחנו דואגים להם

ינון אזולאי:      הרחבה של המתווה לצפון

ינון אזולאי:  לא צריך לחכות שיקרה משהו, אדוני

ינון אזולאי:  הבעיה במדינת ישראל היא שתמיד מחכים שיקרה משהו בשביל לתת את הפתרון

ינון אזולאי:  אם נדע לתת את הפתרון לפני זה אז לא נצטרך לראות את כל הצער שלהם כשהם צובאים על דלתות הבנקים כדי לקבל מסגרת, כשלא תמיד דלתותיהם של הבנקים פתוחות בפני אותם אזרחים

ינון אזולאי:  צריך שתהיה הקלה גם לאותם אלה שיש להם בעיות באשראי, גם לאותה אוכלוסייה חלשה, וזה חלק מזה שהבנקים צריכים להיכנס מתחת לאלונקה

ינון אזולאי:  גם אם יש להם בעיות במסגרת שלהם וההכנסות שלהם לא טובות, לא יקרה כלום אם הבנקים יבואו ויתנו מסגרת גם מעבר לכך

משה גפני: העמדה שלנו היא להרחיב את זה גם לצפון

ינון אזולאי: אני אומר גם שכשנותנים את האשראי, שלא יתחילו לבדוק בזכוכית מגדלת

ינון אזולאי:  אני לא אומר שתיתן לכל אחד שלא מחזיר, אבל יש לבנקים מספיק כסף

ינון אזולאי:  אגב, גם בנק ישראל, לפי סעיף 38, מקבל כל חודש אחוז מסוים מכל הלוואה שניתנת על ידי הבנקים

ינון אזולאי:  אני לא מדבר על 81 מיליארד השקל לעת צרה או אם יקרה משהו, אני מדבר על הריבית שהם לא משלמים, כששם יש כארבעה מיליארד

ינון אזולאי:  לפחות תחזירו את זה לאזרחים

ינון אזולאי:  תאמין לי שכל הבנקים יתיישרו אם תתנו את זה

ינון אזולאי:  גם בנק ישראל יכול להכניס את היד למען אזרחי ישראל

ינון אזולאי:      יש בנקים שנותנים דירוג אשראי, שהגדילו את האשראי שלהם

ינון אזולאי:  צריך להגדיל באופן אוטומטי  לאלה שלפחות נמצאים ב-1 עד 6

ינון אזולאי:  צריך לתת דגש על אותם אנשים שיקיריהם נרצחו או יקיריהם נחטפו, לתת להם הלוואה ללא ריבית אפילו לשנתיים ושלוש, כי כרגע הם נמצאים במצב הכי קשה שיש

ינון אזולאי:  אין להם מישהו שיכלכל את הבית שלהם, אין להם זמן להתפנות בשביל זה

ינון אזולאי:  לא יקרה כלום אם גם תעשו גמ"ח בשביל אותם אנשים

ינון אזולאי:  לא יקרה כלום אם בנק ישראל ייתן הוראות לבנקים

ינון אזולאי:  חייב שזה יהיה גם לאנשי מילואים, בלי שום ספק

ינון אזולאי:  בכל דבר שאנחנו עושים אנחנו מכניסים את אנשי המילואים שנמצאים בכל מקום

ינון אזולאי:  אני רוצה להזכיר לכם שיש עוד כמה אנשי מילואים, כמו אנשי זק"א שעזבו את הבתים שלהם, שעזבו את העבודה שלהם ונמצאים שם 24/7

גלעד קריב: הם לא מגויסים מכוח צו 8? המדינה לא נותנת שום תגמול?              

ינון אזולאי: כלום

גלעד קריב: גם בזה צריך לטפל

ינון אזולאי: יש אותם ויש את המתנדבים של כל ארגוני ההצלה, אם זה מד"א ואיחוד הצלה שנמצאים שם 24/7

גלעד קריב: צריך לייצר מסלול של צו 8 אזרחי לאנשים האלה

ינון אזולאי: צריך לראות איך אנחנו עושים את זה

ינון אזולאי:  אנחנו כמדינה לא עושים טובה לאותם מפונים, לאותם נעדרים

ינון אזולאי:  אנחנו חייבים להם, הם לא חייבים לנו

ינון אזולאי:  אם נצא מהנחה שאנחנו חייבים להם, אנחנו נסתכל על הכל אחרת

ינון אזולאי:  בנק ישראל, יש לכם את האפשרות, והראיתי לכם מאיפה, להכניס את היד לכיס

ינון אזולאי:  גם הבנקים יכולים מכל רווחי ההון שהם עושים במשך השנה

ינון אזולאי:  עכשיו הגיע הזמן שכולם יכניסו את היד לכיס ויתנו לכלל ישראל ולאותם אלה שנמצאים גם בצפון וגם בדרום, כולל נהריה שנמצאת במצב מאוד קשה

אורית פרקש הכהן: אני מאחלת הצלחה למפקח בתפקידו בימים כאלה מורכבים

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה לציין לטובה את מנהלי הבנקים בכל מיני פניות

אורית פרקש הכהן:  דיברתי בזמן המבצע, בזמן האירועים הנוראיים עם מנכ"ל בנק לאומי שנתרם אישית לפתוח חשבונות לאנשים שרצו לפתוח חשבונות תרומה

אורית פרקש הכהן:       בוא ניזכר קצת בקונטקסט של מה שראינו בוועדה הזאת בקשר לבנקים בשנה האחרונה, וחשוב לי, אדוני היושב ראש, להדגיש את זה

אורית פרקש הכהן:  רק מאיתנו תבוא הישועה, לא מהאנשים שמשתתפים בדיון הזה

אורית פרקש הכהן:  אנחנו עברנו שנה שבה הריביות במדינת ישראל הן ריביות שיא

אורית פרקש הכהן:  עשינו כמה דיונים על הנושא הזה בוועדה

אורית פרקש הכהן:  אם אתה זוכר, בינואר הגיע המפקח הקודם והסביר לכולם שאין שום בעיה עם רווחי היתר, וגם נתונים לא היו לו

אורית פרקש הכהן:  אגב, המפקחים על הבנקים אוהבים להגיע לדיונים האלה בלי הרבה נתונים

אורית פרקש הכהן:  אחרי מאמצים גדולים שלנו רשות התחרות הגיעה לכאן, אדוני היושב ראש, ופרסמה מסמך שלפיו ממרץ 2022 עד פברואר 2023 הבנקים הרוויחו על חשבון הציבור ומשקי הבית הקטנים ארבעה מיליארד שקלים, לא כולל עסקים קטנים

אורית פרקש הכהן:  זה מסמך פורמאלי, מסמך שערכו אותו כלכלני רשות התחרות שישבו פה

אורית פרקש הכהן:  אחרי הבדיקה הזאת קיבלנו הכרזה שרשות התחרות מתחילה בפעם המי יודע כמה בדיקה לגבי הכרזה על הבנקים כקבוצות ריכוז במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  אתה ואנחנו היינו פה כשהנתונים האלה הוצגו לנו

משה גפני: אורית, מה את מציעה?     

אורית פרקש הכהן: אמר המפקח בעדינות: אנחנו יודעים שהיו להם רווחים לא מוצדקים, אבל אולי זה דבר טוב כי עכשיו יהיה להם כדי לעזור

אורית פרקש הכהן:  עם כל הכבוד, אדוני היושב ראש, אני לא מבינה את המשפט הזה

אורית פרקש הכהן:  היה צריך לקחת ממשקי הבית במדינת ישראל ארבעה מיליארד שקל כדי שעכשיו יוכלו להשתמש בזה בשביל נשימה תזרימית לתושבי עוטף עזה ו-30 קילומטר? אני חושבת שיש כאן אירוע מאוד מאוד משמעותי

אורית פרקש הכהן:  עם כל הכבוד, האירוע שאנחנו חווים במדינת ישראל הוא אירוע כלכלי מז'ורי

אורית פרקש הכהן:  יש את האירועים שהיו, יש את המלחמה שעוד צפויה, ובנוסף יש את הפינוי של למעלה מ-120,000 תושבי מדינת ישראל לאזורים אחרים למשך חודשים

משה גפני: את כל זה אנחנו יודעים

משה גפני:  מה את מציעה?     

אורית פרקש הכהן: הגיע הזמן שנעשה תחשיבים

אורית פרקש הכהן:  מה העלות של התרומה החשובה הזאת של המתווים של הבנקים שהם עשו עכשיו? כרגע אנחנו רואים, למעט בנק פועלים, אירוע תזרימי בעיקר

אורית פרקש הכהן:  הם בסך הכל אומרים ששלושה חודשים אוכלוסייה מסוימת לא תשלם את המשכנתה

אורית פרקש הכהן:  זה לא אומר שנעלם החוב הזה כי הוא ישולם אחרי שלושה חודשים

אורית פרקש הכהן:  יש הצעת חוק שבסך הכל רוצה לתת שיקול דעת ברור למפקח על הבנקים לשקול איזה הנחיות לתת

אורית פרקש הכהן:  אני לא מכירה עוד רגולטור שכל ההנחיות שלו לא כתובות ולא מפורסמות

אורית פרקש הכהן:  הכל זה סיכומים עם הבנקים

אורית פרקש הכהן:  זו לא בושה להגיע לסיכומים עם הבנקים, אבל צריך לפרסם את זה כהנחיות ברורות ומחייבות

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שצריך להתחיל לדבר עם אגף התקציבים

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שצריך לתמחר את העלות לבנקים של הצעדים האלה שהם כרגע ברובם המלא תזרימיים בלבד

אורית פרקש הכהן:  צריך לראות מה אנחנו עושים עם רווחי היתר

אורית פרקש הכהן:  לאף אחד אין שום רסיס של כוונה לפגוע ביציבות של הבנקים, אבל עם כל הכבוד הייתה כאן שנה עם ארבעה מיליארד שקלים רווחי יתר שהציבור צריך לראות את זה בצורה יותר משמעותית

אורית פרקש הכהן:       	האירוע הכלכלי כאן הוא אירוע של כלל התושבים של מדינת ישראל, לא רק של תושבי העוטף ושל הצפון

אורית פרקש הכהן:  כלל הציבור במשק נכנס פה לקשיים, לכן צריך לראות את זה בפריזמה הזאת, כמובן באיזונים הנכונים

אורית פרקש הכהן:  אני דוחה מכל וכל את האמירה שזה יופי שהרווחים שהושגו שלא כדין מהציבור יכולים לשמש עכשיו את ההקלות התזרימיות האלו

אורית פרקש הכהן:  צריך להבין שהעלויות של ההקלות לא מגרדות את הארבעה מיליארד שקלים האלה

אימאן ח'טיב יאסין: אני רוצה להתחיל בנקודה האחרונה שאורית דיברה עליה, על זה שזה אירוע כלכלי לכלל האזרחים במדינת ישראל, לא משנה איפה הם יושבים

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מודעת לזה שיש כאלה שנפגעו מאוד מאוד חזק ונמצאים בחזית, אבל ישנם אנשים ובעלי עסקים שנמצאים באזורים אחרים ומסיבה של המלחמה הם מושבתים מהעבודה שלהם

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך להכניס אותם לתוך הקריטריונים שנותנים לעוטף, לצפון ולמרחקים שנקבעו

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו חייבים לזכור שישנם בעלי עסקים שלא נמצאים במרחקים האלה ולא יכולים להמשיך לעבוד

אימאן ח'טיב יאסין:  גם בכל הנושא של ההלוואות בערבות המדינה צריך לכלול את אותם עסקים, לתת להם התייחסות ואפשרות כדי שיוכלו להמשיך

אימאן ח'טיב יאסין:  ככה גם לגבי המשכנתאות

אימאן ח'טיב יאסין:  ישנם אנשים שהעבודה שלהם נפגעה, כמו אנשים שעובדים בבתי הספר כספקים, או אנשים שעובדים שעתית

אימאן ח'טיב יאסין:  אפשר לתת עבודה דרך הזום למורים וצוותי ההוראה הקבועים, אבל יש עובדים אחרים שאין להם משכורת קבועה, שהם הסתמכו על אותן עבודות שהם צריכים להעביר במקומות האלה

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך לפתוח את העיניים ולראות את כלל הדברים

אימאן ח'טיב יאסין:       כבוד המפקח דיבר על זה שכל המתווה יתחיל בתחילת נובמבר

אימאן ח'טיב יאסין:  מה לגבי אוקטובר?      

דניאל חחיאשווילי: מתחילת הלחימה

גלעד קריב: דחיית התשלומים היא מנובמבר

דניאל חחיאשווילי: אי הספירה של השיקים היא מתחילת המלחמה

אימאן ח'טיב יאסין: צריך להתחיל את כל הדברים מתחילת אוקטובר, כי יש אנשים שלא עבדו בחודש הזה

גלעד קריב: למה זה לא מופעל לאלתר?     

אימאן ח'טיב יאסין: לפני זה גם היו חגים, לכן יכול להיות שאנשים עשו עבודה ולא קיבלו את התשלום

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך להרחיב את הדבר לתחילת אוקטובר

גלעד קריב: באוקטובר עוד לא יגיעו גם המענקים

אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאנחנו שוכחים יותר מ-300,000 תושבים שגרים בדרום בקטע של הנגישות שלהם לשירותי בנק

אימאן ח'טיב יאסין:  אני אשמח לשמוע מכבודו אם יש משהו ספציפי לאזרחים שנמצאים באזורים שאין להם בנקים בכלל, ואני מתכוונת ל-350,000 הבדואים בדרום

אימאן ח'טיב יאסין:  זה לא 10,000 ולא 100,000

אימאן ח'טיב יאסין:        יש ילדים שמפונים מהצפון שאין להם אפשרות ללמידה, הם צריכים אמצעי קצה כדי ללמוד

אימאן ח'טיב יאסין:  האם הבנקים יכולים לקחת יוזמה ולתת לאותם תלמידים אמצעי קצה כדי ללמוד?     

חמד עמאר: אני רוצה לאחל לך בהצלחה, המפקח על הבנקים, זו פעם ראשונה שאנחנו פוגשים אותך בתפקיד

חמד עמאר:  היושב ראש, אמרת שתקים צוות מהוועדה

חמד עמאר:  אני חושב שהגיע הזה להקים את הצוות כמה שיותר מהר, כדי להתחיל לעבוד על כל הנושא של המתווה מבחינת ביצועים

חמד עמאר:        אני חושב שכל מדינת ישראל נמצאת במלחמה, לא רק דרום וצפון, ורואים את זה כשיוצאים לשטח ומסתובבים

חמד עמאר:  אם אתה מגיע מהצפון לכאן בפחות משעה וחצי כשביום רגיל לוקח לך בין שעתיים לשלוש, זה אומר שהכל השתנה

חמד עמאר:  אני לא מקבל את העניין של עד 30 קילומטרים

חמד עמאר:  חייבים להכניס בתוך המתווה את אותם אנשים שעובדים בתוך ה-30 קילומטר

חמד עמאר:  אותו צעיר שגר בתל אביב ועובד בתוך ה-30 קילומטר נפגע

חמד עמאר:        שמעתי מהמפקח שהמתווה מתייחס לחלק מהצפון

חמד עמאר:  אני לא יודע מה זה הגדרה של חלק

חמד עמאר:  אני חושב שהצפון עכשיו נמצא בתקופה מאוד קשה, לכן גם את הצפון צריך להכניס ולהתייחס אליו כמו שאנחנו מתייחסים לדרום

חמד עמאר:  אני מקווה שמהצפון לא תיפתח מלחמה, אבל בינתיים הצפון נמצא בהפגזות, נמצא במתח אדיר, אנשים שם לא יוצאים לעבודה כמו שצריך, אנשים שם לא הולכים לקניות כמו שצריך

חמד עמאר:  נרצה או לא נרצה, כולם נפגעו שם

חמד עמאר:  גם בצפון וגם בתל אביב נפגעו

חמד עמאר:      הבנקים לא מפסידים במדינת ישראל

חמד עמאר:  אם אנחנו נותנים דחייה של שלושה חודשים, אנחנו צריכים לתת לכולם

חמד עמאר:  קבלן שעובד בתל אביב וגר בכרמיאל לא מגיע לעבודה בגלל שהעובדים שלו הם ערבים

חמד עמאר:  גם הוא נפגע, גם הוא יכול להיות שלא יכול להחזיר הלוואות

חמד עמאר:  מיליארדים של הלוואות יש לאותם לקבלנים בעבודות בניין

חמד עמאר:  אני חושב שדחייה של שלושה חודשים צריכה לחול על כל הארץ

גלעד קריב: השלושה חודשים זה בכל הארץ, לא?       

אורית פרקש הכהן: לא, רק על 30 קילומטר

חמד עמאר: המתווה הוא על 30 קילומטר

חמד עמאר:  האם במענה האנושי יש התייחסות גם לדוברי ערבית? התקשר אלי  דווקא בחור דרוזי מחורפיש, בן אדם מבוגר שלא יודע לדבר עברית טוב, ואמר לי שהוא ביקש לדבר עם מישהו בערבית ולא הצליח

משה גפני: אני מציע שתבדקו את זה

חמד עמאר: גם את הנקודה הזאת צריך לבדוק

חמד עמאר:  אם לא הייתי מקבל טלפון לא הייתי נזכר

נורית פלתר איתן: נבדוק אם זה נכון, אבל האתר שלנו שבו כל המתווה מוסבר ברמות של שאלות ותשובות קיים גם בערבית

חמד עמאר: חשוב שבמענה האנושי יהיה מישהו שיוכל לדבר גם בערבית, גם ברוסית, גם באמהרית

חמד עמאר:  זה צריך להיות נגיש לכולם

חמד עמאר:       נכון שהמפקח על הבנקים נותן הוראות, אבל חשוב מאוד שאותן הוראות יגיעו לכל פקיד בבנק, כדי שלא יהיה מצב שיגיע לקוח לפקיד בבנק מסוים ואותו פקיד יגיד שהוא לא יודע את הדברים האלה

חמד עמאר:       קיבלתי מכתב מעסק של מתפרה שתופר לצבא ומקבל שוטף 60

חמד עמאר:  עכשיו בגלל המלחמה אותו עסק עובד שתי משמרות, לא משמרת אחת

חמד עמאר:  כשהוא ביקש מהבנק הלוואה של 100,000, הבנק לא אישר לו

חמד עמאר:  זה מפעל חיוני שעובד ומספק את המדים לצבא

חמד עמאר:  בדברים האלה אנחנו צריכים להגיע לבנקים כדי לעזור לאותם אנשים

קריאה: מענה בערבית יש במוקד

מיכל שיר סגמן: אנחנו מדברים על מלחמה ארוכה, לכן גם החוסן של הבנקים מאוד מאוד חשוב

מיכל שיר סגמן:  אם אנחנו הולכים, תיאורטית, לחצי שנה או שנה, צריך גם את זה לקחת בחשבון

מיכל שיר סגמן:       אני מבקשת שתהיה רגישות לכלל תושבי ישראל

מיכל שיר סגמן:  גם למי שלא מגויס, גם למי שגר במרכז, גם למי שגר בנתניה ולא שמע אזעקה אחת יש תחושות של חרדה ושל פחד, לכן הסבלנות ויכולת ההכלה של הבנקים צריכה להיות יותר גדולה במסגרת המגבלות

מיכל שיר סגמן:       אני חוזרת רגע לתקופת הקורונה ולזמינות לפניות הציבור

מיכל שיר סגמן:  אני אתן כאן מילה טובה לאיגוד הבנקים על כך שמאוד מאוד עזרו לנו בתקופת הקורונה עם פניות ציבור ספציפיות של אזרחים

מיכל שיר סגמן:  יש הרבה מאוד אנשים והרבה מאוד עסקים שלא יודעים לפנות לחברי כנסת, לכן גם את זה צריך לקחת בחשבון

מיכל שיר סגמן:       צריך להרחיב את העניין של שלושה חודשים לתושבי העוטף, כי שלושה חודשים זו דחייה קצרה מידי

מיכל שיר סגמן:  דובר כאן על הגדלת מסגרת האשראי רק למי שנמצא בחובה, לא מי שנמצא בפלוס

מיכל שיר סגמן:  זה כאילו לדפוק את האנשים שיש להם פלוס, בטח ובטח את האנשים שדאגו להיות בפלוס ולא להית בחריגה

מיכל שיר סגמן:  צריך לתת גם להם, לא רק למי שנמצא במינוס

מיכל שיר סגמן:       הנושא האחרון הוא כל עניין השקיפות, שאנשים לא יגלו ברגע שתיגמר המלחמה שהם פשטו רגל למרות שאמרו ששמרו עליהם ועשו להם דחיות

צגה מלקו: זה נכון שהדרום והצפון נפגעו, אבל אסור לשכוח את כלל האוכלוסייה שגם נפגעה

צגה מלקו:  קיבלתי פניות מאנשי עסקים במרכז הארץ על כך שהם לא מתנהלים כרגיל

צגה מלקו:  בשבוע שעבר הלכתי לשתות עם העוזרים שלי קפה בסינמה סיטי וראיתי שהכל היה סגור

צגה מלקו:  צריך לזכור שכל העסקים נפגעו, במיוחד עסקים קטנים, לכן צריך להתחשב בהם, לא משנה איפה הם נמצאים

צגה מלקו:        הדבר השני הוא נגישות

צגה מלקו:  אל תשכחו שזאת מדינה שקולטת עלייה וצריך לתת נגישות

נורית פלתר איתן: אני חייבת לומר לזכות משרד הקליטה שהם מתרגמים את החומרים שהעברנו להם, שמים את זה באתר שלהם ומעבירים הלאה

גלעד קריב: אני מבין את כל המנגנון של דחיית תשלומים בתוך מסגרת האשראי, אבל התכנית לא כוללת שום דבר לגבי העמדת אשראי חדש כחלק ממאמצי השיקום ויכולת ההתמודדות של עסקים

גלעד קריב:  אין פה שום התייחסות לסוגיה של הקלת תנאי האשראי לעסקים ולמשפחות

גלעד קריב:  לעסקים שיצטרכו עכשיו אשראי חדש מהבנקים כדי שלא יתמוטטו אחרי חודש או חודשיים של אי עבודה אין שום התייחסות בתכנית

אורית פרקש הכהן: או ריביות חובה

אורית פרקש הכהן:  אנחנו יודעים ששיעור ריביות החובה זה כמו ריביות של שוק אפור

גלעד קריב: יכול להיות שזה השלב הבא של התכנית

גלעד קריב:  אם אתם והבנקים לא תקלו את תנאי מתן האשראי לעסקים, בדגש על עסקים קטנים ומשפחות, אז יום אחרי המלחמה נתחיל לראות את ההתמוטטות

גלעד קריב:       צריך לוודא שכל המענקים שמתקבלים כמענקי חירום מהמדינה הם לא ברי עיקול

טיבי רבינוביץ: יש הצעת חוק שתאושר היום בוועדת שרים

גלעד קריב: מצוין, אבל בינתיים שיהיה ברור לבנקים שהמענקים האלה הם לא ברי עיקול גם כשאין הסדרה חוקית

גלעד קריב:  אני מבקש מהיושב ראש שיתקיים בדיון ההמשך דיון גם בנושא של סגירת הסניפים באזורים של הלחימה, לראות האם לבנקים יש תכניות לצמצום מספר הסניפים באזורים שהם נפגעים ישירים מהמלחמה

משה גפני: המפקח דיבר על זה

גלעד קריב: אין פה שום התייחסות לנושא של חשבונות מוגבלים ומסורבי אשראי

גלעד קריב:  יש בעיה מאוד גדולה  לאנשים באזורי לחימה שרגילים לגשת ולהוציא את הכסף במזומן מהביטוח הלאומי כי יש להם הגבלות בחשבון

גלעד קריב:  אין לאנשים האלה שום התייחסות פה בתכנית

גלעד קריב:       האם יש איזו שהיא התארגנות גם בנושא של עזרה למלכ"רים ולאגודות שיתופיות? האם נושא האשראי העסקי רלוונטי גם לעמותות ולמלכ"רים?     

יצחק קרויזר: 	אני קורא לבנקים ולכל משרדי הממשלה לעשות איזה שהוא סוויץ' ולהבין שבמדינת ישראל ב-2023 התרחשה שואה ושיש לנהוג בהתאם עם אותם שורדי שואה מעוטף עזה

יצחק קרויזר:  כשאנחנו נראה אותם ככאלה אז החומות ייפלו ואנחנו נבין מה הצרכים שהם צריכים באמת

יצחק קרויזר:  בוודאי שמדובר כאן על הצפון, בוודאי שמדובר על המילואימניקים שגרים בדרום ומשרתים בצפון או להיפך

יצחק קרויזר:  זה לא רלוונטי איפה הוא משרת, הוא עדיין לא בבית ואין לו משכורת

יצחק קרויזר:  יש לא מעט מילואימניקים שלא יודעים אם העסקים שלהם יתקיימו כשהם יסיימו את הלחימה הזאת

יצחק קרויזר:        	אני רוצה להעביר פה בקשה מחבר קרוב, אבי לולו שמו, שורד שואת כפר עזה

יצחק קרויזר:  בכפר עזה יש 59 נרצחים, 17 חטופים ושני נעדרים

יצחק קרויזר:  הם יצאו מהבית בלי כלום, רק עם הבגדים שהיו להם

יצחק קרויזר:  אין להם אשראי,  פנקס שיקים, טלפונים

יצחק קרויזר:  צריך לעצור ולהעביר להם כסף לחשבון הבנק

יצחק קרויזר:  המדינה פינתה אותם לבתי מלון וזה מצוין, אבל אין להם כסף לאוכל, לתרופות, לציוד רפואי, לטיפול שיניים

גלעד קריב: את זה המדינה צריכה לעשות

שרן השכל: השר שלך סמוטריץ' היה אמור להביא לנו אתמול מתווה

שרן השכל:  הוא לא הגיש לוועדת הכספים מתווה

שרן השכל:   זה ביזיון שעוד לא קיבלנו את המתווה

משה גפני: הוא באמצע דיונים בזה

יצחק קרויזר: 	זאת המטרה, לשם צריכים לחתור

יצחק קרויזר:  כשנראה אותם ככאלה אני מאמין שכל החומות ייפלו בדרך ונצליח לעזור להם

משה גפני: בנק לאומי, מה אתם עושים בנוגע למי שהולך למילואים ויש לו משכנתה אצלכם?      

ברי רוזנברג: יש לנו קרן של חצי מיליארד שקלים לאנשים פרטיים שצריכים כרגע כסף

ברי רוזנברג:  הקרן מיועדת לאנשים שנמצאים באזורים שמפונים, לאנשים שנמצאים בטווח של ה-30 קילומטר

ברי רוזנברג:  אותם אנשים יכולים לקחת הלוואה לשנה ללא ריבית

ברי רוזנברג:  יש לנו קרן בגובה של מיליארד שקלים שהקמנו לעסקים קטנים

משה גפני: בלי ריבית?     

ברי רוזנברג: בלי ריבית

ברי רוזנברג:  יש לנו את הסניף הנייד שרץ בין המקומות כדי לתת מענה לאנשים שפונו

ברי רוזנברג:  דרך אגב, אנחנו משתדלים להחזיר כמה שיותר מהר לשגרה את הסניפים

ברי רוזנברג:  סניף אופקים צריך לחזור ממש בימים הקרובים לעבודה

ברי רוזנברג:  צריך להבין שגם אצלנו יש הרבה מאוד אנשים במילואים ויש חלק מהעובדים שמפונים

ברי רוזנברג:  אנחנו מנסים לעשות את המקסימום שאפשר

ברי רוזנברג:  הקרנות שלנו כבר פועלות

ברי רוזנברג:  אנחנו מטפלים בהרבה מאוד פניות שמגיעות אלינו, נותנים מענה להרבה מאוד אנשים שממש צריכים את ההלוואות המיידיות ללא ריבית עד שהדברים מסתדרים

ברי רוזנברג:  אנחנו נותנים תרומות לכל מיני ארגונים, אם זה יחידות בצה"ל, בתי חולים, ארגוני חברה האזרחית של ארגוני הסיוע, ונמשיך לתת

ברי רוזנברג:  אנחנו רתומים ונמשיך להיות רתומים

ברי רוזנברג:  אנחנו ממש מתחת לאלונקה

יוסי אלקובי: 	אדוני המפקח, תדע לך שאצל העסקים הקטנים והבינוניים הכל נעצר, אין כניסת כספים, נעצרו הזמנות, אנשים מגויסים

יוסי אלקובי:  העסקים שלנו צריכים בשנה 180 מיליארד שקל

יוסי אלקובי:  הייתי רוצה שלא יפגעו בדירוג האשראי, שבעסקים הקטנים שנקלעו לקשיים לא ייגעו, כי כשאנחנו מבקשים הלוואה אנחנו צריכים להביא דוחות כספיים

יוסי אלקובי:  אני מאוד מבקש לא לפגוע בזה

יוסי אלקובי:  אני מבקש להוסיף לעסקים הקטנים חריגות של 30% ללא ריבית בשביל שימשיכו לשלם את השיקים

יוסי אלקובי:  תתנו לנו את האוויר ושמה שצריך נוכל לשלם, כי השיקים שלנו יצאו לפני חודש-חודשיים והגיעו עכשיו

יוסי אלקובי:  למי נשלם? לעובדים? להוצאות השוטפות? צריך לזרז את הטיפול בעסקים קטנים שהוגבלו, לא למשוך את זה

יוסי אלקובי:  העסקים הקטנים לא מקבלים הלוואות בערבות מדינה

יוסי אלקובי:  הגדולים לא צריכים הלוואות בערבות מדינה, הם נכנסים לבנקים ומקבלים מיד

שי אבו: מהיום שהאירוע התחיל פתחנו מוקד סיוע שמתייחס ונותן מענה למאות אנשים כל יום

שי אבו:  אני מלווה משפחות חטופים

משה גפני: מה אתה מבקש?     

שי אבו: כל המתווה שהציג בנק ישראל מתייחס להיבטים הפרטיים בעיקר, פחות להיבט העסקי, ונגע בזה חבר הכנסת אלי דלל לגבי מסגרת אשראי, לגבי פריסה

שי אבו:  כשעוזרים לעסק, עוזרים למעגל יותר רחב של משפחות, שזה לא פחות חשוב

שי אבו:       לגבי האפשרות של חסכונות – להקל בנושא הזה של אפשרויות משיכה בפן הדיגיטלי, כי אנשים רוצים להשתמש בכספים האלה

שי אבו:  בזמן הקורונה היה אפשר לקבל משכנתה עד 70%

שי אבו:  הנושא הזה יכול לתת היום מעטפת מאוד משמעותית ללא מעט אנשים

שי אבו:  בוועדה שלך הוקמה הקרן למודרי אשראי

שי אבו:  אמנם הקרן הזאת כבר מופעלת, אבל כדאי להגדיל את הסכום שלה כי הסכום שלה עומד רק על 50 מיליון

שי אבו:  גם לגבי הנושא של הלוואות של קרנות מדינה כדאי לפעול היום ולייצר איזו שהיא ודאות בנושא הזה

משה גפני: אדוני המפקח, אנחנו נמצאים בעידן אחר לחלוטין בכל הנוגע לטיפול בשיקים חוזרים, בהגבלת אשראי

משה גפני:  אנחנו מבקשים לדעת מה התשובות לכל הדברים שעלו כאן

דניאל חחיאשווילי: אנחנו לא במצב רגיל

דניאל חחיאשווילי:  אולי לא הינו במצב כזה המון שנים

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו מבינים את זה בבנק ישראל

דניאל חחיאשווילי:  אני חושב שגם המערכת הבנקאית הבינה את זה

דניאל חחיאשווילי:  שמעתם פה גם חלק מהבנקים

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו שם, אנחנו מבינים את גודל האירוע

דניאל חחיאשווילי:       הוצאנו מתווה מהר

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו שומעים פה את ההערות של כולם בקשר למתווה

דניאל חחיאשווילי:  רשמנו את הדברים ונראה מה אפשר לעשות

דניאל חחיאשווילי:  המתווה, כמו שאמרתי, הוא מתווה נושם שאנחנו כל הזמן נשפר אותו

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו נראה מה אפשר לעשות, איזה עוד אוכלוסיות רלוונטיות להיכנס לשם

דניאל חחיאשווילי:  כל הדברים על השולחן

דניאל חחיאשווילי:  אין פה איזה הסכמים סודיים שנסגרים מאחורי חדרים סגורים, הכל מפורסם, יודעים בדיוק מה יש

דניאל חחיאשווילי:  אנחנו מחר נצא עם קמפיין כך שלציבור זה יונגש הרבה יותר מהר והדברים יהיו ברורים

דניאל חחיאשווילי:  שאלו פה אם הייתה רווחיות עודפת

דניאל חחיאשווילי:  כנראה שכן

אורית פרקש הכהן: מה זאת אומרת? הוגש לנו כאן דוח מקצועי שנציגי רשות התחרות פרסמו והציגו אותו

דניאל חחיאשווילי: האם הייתה רווחיות עודפת בתקופה האחרונה? כן

דניאל חחיאשווילי:  האם הרווחיות העודפת הייתה אמורה גם בלי המצב המלחמתי להמשיך? כנראה שלא, כי יש איזו תקופת התאמה שבה הדברים מתאזנים

דניאל חחיאשווילי:  כל הצעדים שדיברו עליהם פה, כמו המיסוי, היו צעדים שהתייחסו לתקופה שבה הייתה רווחיות עודפת

דניאל חחיאשווילי:  צעדים כאלה צריך לעשות בזהירות, כי מסתכלים עלינו בעולם

גלעד קריב: בעולם עשו צעדים דומים וזה לא פגע בדירוג האשראי

גלעד קריב:  מסתכלים עלינו בעולם וחושבים שאנחנו משוגעים

אורית פרקש הכהן: כשיש ריביות של 10% ו-11% שגובים על יתרות חובה וגם יש ארבעה מיליארד שקל רווחי יתר שהבנקים לקחו ממשקי בית, לא כולל עסקים קטנים, אז הבנקים יכולים להתאמץ יותר

גלעד קריב: אורית, לא הבנקים צריכים להתאמץ יותר, המחוקקים צריכים להתאמץ יותר

גלעד קריב:  הבנקים? מה זה, תפקיד כבקשתך?     

דניאל חחיאשווילי: למערכת הבנקאית יהיה תפקיד מרכזי גם ביום שאחרי, בעיקר בלתת אשראי למשק

דניאל חחיאשווילי:  כדי לתת את האשראי למשק צריך שיהיה לבנקים הון ואת המקורות

גלעד קריב: חד משמעית

דניאל חחיאשווילי: אני מקבל את זה שהעסקים הקטנים הם הסקטור שנמצא בשעה קשה מאוד, אם בגלל המצב ואם בגלל הריביות הגבוהות, ואת זה אנחנו רואים בעסקים הקטנים שנמצאים באזור ובעסקים קטנים שלא באזור

דניאל חחיאשווילי:  המתווה שלנו כולל את העסקים הקטנים, כאשר העסקים הקטנים שלא נמצאים באזור לא נכללים במעגל הראשון

דניאל חחיאשווילי:  בעסקים הקטנים צריך לטפל בשלושה היבטים: אחד, המענקים שצריך לתת להם; שניים, הלוואות בערבות מדינה, במיוחד לכאלה שהסיכון שלהם גבוה ולכן קשה להם לקבל את האשראי מהמערכת הבנקאית, ושלוש, המתווה הזה שעשינו

אורית פרקש הכהן: אדוני המפקח, האם אתה מוכן לבחון את הנושא של הריביות על יתרות החובה בחשבונות הבנקים? כיום זה כבר ריביות של שוק אפור

אורית פרקש הכהן:  הציבור פשוט קורס

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת שאתה צריך לבדוק את הנושא הזה, זה בסמכותך

אורית פרקש הכהן:  אני מבקשת ממך לבדוק את הנושא בימים כאלה, כי זה הצד השני של האשראי

אורית פרקש הכהן:  אנשים שקורסים לתוך המינוס משלמים ריביות של שוק אפור רק בגלל מצב אקסוגני של ריבית גבוהה

דניאל חחיאשווילי: אנחנו בודקים באופן שוטף את כל מה שקורה בבנקים

אורית פרקש הכהן: האם לטענתך המצב של הריביות על יתרות החובה הוא מצב מצוין?      

גלעד קריב: האם יהיה מתווה שלכם בנושא האשראי שלא קשור בערבויות מדינה?     

משה גפני: אדוני המפקח, אני מודה לך על ההגעה שלך ועל התשובות שאתה נותן

משה גפני:  אמנם זה לא מושלם לגמרי, אבל אני רואה שיש קשב שיכול שיהיה בינך לבין ועדת הכספים, לחברים בוועדת הכספים, לוועדה עצמה

משה גפני:  יש פה דברים שהעלו החברים, בעיקר החברות, שעלו הרבה מאוד פה בוועדה, כמו הנושא של רווחי היתר של הבנקים, הגבלת העניין הזה

משה גפני:  הגשנו הצעות חוק בעניין הזה והנושא יהיה כאן בדיון

משה גפני:       היום אני מבקש את ההקלות לאנשים, אם לכאלה שנמצאים במילואים, אם לכאלה שנמצאים באזורי לחימה, אם לכאלה שהעסקים שלהם נסגרו באופן מלא או באופן זמני

משה גפני:  אסור שיהיה מצב ששיק שחוזר ירשמו מיד כמו בימים רגילים והאדם יהפוך מוגבל

משה גפני:  צריך שלאנשים לא יהיה את הפחד ואת הלחץ מהדברים האלה, אבל זה תלוי בך, אתה המפקח על הבנקים, אתה מדבר עם הבנקים

משה גפני:  הבנקים גם ניסוי לעשות פעולות של סיוע, אבל לפי דעתי זה לא מספיק

טיבי רבינוביץ: איך אתה יכול לדעת, אתה לא שמעת אותם

משה גפני: אנחנו נמשיך את הדיון הזה

משה גפני:  חלק מהבנקים עשו פעולות חיוביות שאני מקווה שהם יגבירו אותן

משה גפני:  אני מודה לך, נקיים המשך דיון בעניין

דניאל חחיאשווילי: המיקוד שלנו בימים האלה הוא איך אנחנו מסייעים ללקוחות

משה גפני: תודה רבה