הוועדה לביטחון לאומי, כנסת 25, פרוטוקול מספר 74, 2023-09-06 00:00

צביקה פוגל: צוהריים טובים, אני מקווה שהדיון הקרוב יהיה דיון תכליתי אך קצר

צביקה פוגל:  הדיון שנדון בו בשעה הקרובה הוא הצעת חוק שחרור על-תנאי ממאסר, כשבעצם אנחנו דנים בתוך הצעת החוק הזאת על תיקון מס' 17 שהוא הוראת שעה, וזה תיקון בפעם השלישית אם אני מבין וזוכר נכון

עידו בן יצחק: ההארכה היא השנייה

עידו בן יצחק:  היה את התיקון שהעביר את הסמכות לוועדה שלנו

צביקה פוגל: זה ככה מופיע, תיקון מס' 3

עידו בן יצחק: כן

צביקה פוגל: רק תזכורת, כמה מילים לפתיחה לפני שניתן את האפשרות למשרד המשפטים, למשרד לביטחון לאומי להציג את הדברים שלהם, כמה דברים כדי ליישר קו

צביקה פוגל:  אני רוצה להזכיר שחוק השחרור על-תנאי ממאסר הוא משנת 2001 והוא קובע בעצם הסדרים לשחרור מוקדם של אסירים, לא לפני שהם ביצעו שני שליש ממאסרם

צביקה פוגל:  אחרי כמה שנים, ב-2018 נדמה לי חוקק תיקון מס' 17 שבעצם בא ואמר שלאסירים שנגזרו עליהם תקופות מאסר של שלושה עד שישה חודשים, ניתן יהיה לדון בעניינם

צביקה פוגל:  לא צריך בשביל זה שני שליש

צביקה פוגל:  גם לא צריך בשביל זה ועדת שחרורים

צביקה פוגל:  יוכל לעשות את זה נציבות בתי הסוהר

עידו בן יצחק: ההסדר המקורי עוד קבע את הסיפור הזה של השלושה עד שישה חודשים שזה בסמכות הנציב וזה עדיין שליש

עידו בן יצחק:  מה שהתיקון ב-2018 עשה, הוא הקים את היחידה למאסרים קצרים שהיא לקחה את הסמכויות של הנציב לגבי שלושה עד שישה חודשים כולל החריגים, ואת הסמכויות של ועדת השחרורים לגבי אסירים שבין שישה ל-12 חודשים או למעט חריגים מסוימים

צביקה פוגל: יפה, ואז בשנת 2018 כשנחקק התיקון הזה הוא ניתן כהוראת שעה לשלוש שנים

צביקה פוגל:  בשנת 2021 הוארך התוקף שלו לשנתיים נוספות שמסתיימות למרבה הפליאה ב-15 באוקטובר 2023

צביקה פוגל:  אני אומר למרבה הפליאה כי אם היו קובעים את זה ל-16, אולי היה יותר קל לי עם הדיונים האלה, אבל קבעו את זה ל-15 ואנחנו חוזרים מהפגרה ב-16, אז אנחנו לכן מקיימים את הדיון הזה פה היום, כשהדיון בעצם נועד היום להאריך את תוקפו של התיקון לעוד שנה וחודשיים עד ה-15 בדצמבר 2024, ולהמליץ פה בעקבות הדיון לגורמים הרלוונטיים לאיזה צעדים יש לנקוט כדי למצות את ההליך ביעילות ולהגיע למצב שאנחנו מפסיקים לעשות הוראת שעה אלא הופכים אותו לחוק קבוע

צביקה פוגל:  זה באשר לפתיח

צביקה פוגל:       עידו, אתה רוצה להוסיף משהו?     

עידו בן יצחק: אני אתייחס אחר כך

צביקה פוגל: בואו נפתח בדיון

צביקה פוגל:  משרד המשפטים, שמרית, בבקשה

שמרית גולדנברג: תודה רבה

שמרית גולדנברג:  רק לפרוטוקול, שמרית גולדנברג, המחלקה למשפט פלילי, ייעוץ וחקיקה

שמרית גולדנברג:  קודם כל אני רוצה להגיד תודה על הדיון הזה במהלך הפגרה

שמרית גולדנברג:  אנחנו באמת בסד זמנים, אז תודה על הקדשת הזמן

שמרית גולדנברג:  אחרי ההקדמה של היושב-ראש נחסכו הרבה מדברי הפתיחה שלי, אז אני אקצר

שמרית גולדנברג:  אני כן אומר שהיחידה לשחרור ממאסרים קצרים היא יחידה מנהלית ייעודית שהוקמה בשירות בתי הסוהר

שמרית גולדנברג:  היא למעשה באמת מחליפה את הסמכויות של נציבת בתי הסוהר וועדת השחרורים ביחס לאסירים שנידונו לשלושה עד 12 חודשי מאסר, ולדון בבקשות שלהם להכריע לשחרור על-תנאי

שמרית גולדנברג:      אני כן אציין באופן קצת יותר ספציפי שמהסמכות של היחידה הוחרגו שתי קטגוריות של אסירים שעונשם שישה חודשים ומעלה

שמרית גולדנברג:  זה אסירים שנושאים עונש כאמור, שנדרשת לצורך ההחלטה בשחרור על-תנאי שלהם חוות דעת מיוחדת

שמרית גולדנברג:  בקצרה, מדובר באסירים שהם עברייני מין, נושאים מאסר בגין עבירות של אלימות במשפחה או שחולי נפש

שמרית גולדנברג:  אלה חוות דעת שהן מיועדות להידרש לשאלת המסוכנות שנשקפת מהם, וקטינים שהם במאסר של שישה חודשים ומעלה

שמרית גולדנברג:  קטינים כאלה כשהם תושבי ישראל, יש פיילוט בכלא אופק שבמסגרת ועדות השחרורים עניינם נידון

שמרית גולדנברג:  אם יהיה צורך אנחנו נרחיב

שמרית גולדנברג:      הסיבה למהלך של הקמת היחידה הוא שהמנגנונים שהיו קיימים קודם לכן התגלו כלא יעילים ולא מותאמים לאסירים שנושאים עונשי מאסר קצרים, ולמה? משתי סיבות: המנגנון בפני נציב בתי הסוהר – למעשה מדובר במשימה נוספת שהוטלה על הנציב לצד יתר המשימות שלו כראש הארגון

שמרית גולדנברג:  זה הסיבה העיקרית

שמרית גולדנברג:  מבחינת ועדות השחרורים, ההליך בוועדת השחרורים הוא הליך מורכב

שמרית גולדנברג:  הוא מבוסס על איסוף חומרים וחוות דעת מגורמים מקצועיים

שמרית גולדנברג:  זה לוקח זמן, הדיון, ההכנה שלו

שמרית גולדנברג:  כל הדברים האלה הם לא כל כך מתאימים לאסירים שתקופות המאסר שלהם קצרות, ופעמים רבות למעשה אסירים כאלה הגיעו כבר לתקופת השליש, לתקופה שבה הם זכאים שבקשתם תיבחן, כשלא ניתן עוד לקיים את הדיון ולמעשה הם לא יכלו לממש את זכותם

שמרית גולדנברג:       למעשה היחידה הוקמה כדי באמת להביא לייעול של המהלכים האלה, של המנגנונים האלה ולמצות את הפוטנציאל שבשחרור על-תנאי

שמרית גולדנברג:  אני כן אגיד במשפט שאנחנו רואים חשיבות גדולה למיצוי הפוטנציאל של שחרור על-תנאי בשחרור של אסיר ממאסר, וחזרה מלווה לקהילה ותחת פיקוח ולכן יש חשיבות לעניין הזה

שמרית גולדנברג:      מודל ההפעלה של היחידה למעשה מותאם למאסרים קצרים בעיקר בכך שהיחידה לא מקיימת דיון שהוא אדוורסרי

שמרית גולדנברג:  היא למעשה מקבלת את כל הנתונים, לרבות את הבקשה של האסיר, את הטיעונים שלו, והיא מכריעה בהם על יסוד הכתב

שמרית גולדנברג:  יש ליחידה סמכות גם לשמוע אסיר במקרים חריגים, אבל מודל ההפעלה השוטף הוא בדיון על דרך הכתב

שמרית גולדנברג:  אין בדיון הזה סניגור-אסיר ובא כוח יועץ משפטי לממשלה

שמרית גולדנברג:  כמובן שהאסיר כן יכול להגיש את הטיעונים שלו על ידי עורך דין

צביקה פוגל: הבנתי רק ששיעור הפניות הוא לא גדול

שמרית גולדנברג: אני לא הייתי מגדירה את זה ככה

שמרית גולדנברג:  יש עדיין אסירים שלא מגישים

שמרית גולדנברג:  יש לדבר הזה, אני מניחה, כל מיני סיבות

שמרית גולדנברג:  אני יכולה להתייחס גם קצת לנתונים בהקשר הזה

צביקה פוגל: מצוין

שמרית גולדנברג: התייחסת לנושא של הארכות הוראת שעה

שמרית גולדנברג:  בראיה שלנו מהנתונים שנאספו ומהניסיון המצטבר ביחס לעבודה של היחידה, נראה שההקמה של היחידה מוכיחה את עצמה והיא באמת משיגה את המטרה של מיצוי הפוטנציאל בצורה טובה יותר, של קיום הדיונים בצורה יעילה יותר כך שאנשים, הדיון בעניינם יתקיים בזמן והחלטות תינתנה, לכן בראיה שלנו בעיקרון ההסדר הזה היה מתאים כבר להסדר קבע, אבל לאחרונה כן עלתה יוזמה שצריכה בחינה בקשר לסמכויות של היחידה

שמרית גולדנברג:  אי אפשר היה לעשות אותה בלוח הזמנים הקיים ולכן ההחלטה הייתה בסופו של דבר לבקש הארכה נוספת של הוראת השעה, ולמצות את הדיון עם כלל גורמי המקצוע בהצעה הזאת, בתקופה הזו

שמרית גולדנברג:       אני קצת אתייחס באמת לנתונים

שמרית גולדנברג:  בין השנים 2016 עד 2018 שחרור של אסירים שנידונו לשלושה עד שישה חודשים, אז מהנתונים שהועברו אלינו על ידי שב"ס, למשל ב-2016 מדובר על 9% ששוחררו

שמרית גולדנברג:  2017, 14%, 2018 שוב 9%

שמרית גולדנברג:  ב-2021 למשל 29% מהמשוחררים על ידי היחידה הם שפוטים לשלושה עד שישה חודשים

שמרית גולדנברג:  אני משווה ממש את אותה קבוצה

שמרית גולדנברג:  אנחנו רואים כאן כן את העלייה

שמרית גולדנברג:  2022, 26% מהמשוחררים על ידי היחידה שפוטים לתקופה הזאת של שלושה עד שישה חודשים

שמרית גולדנברג:       מבחינת הקבוצה כמכלול של השלושה חודשים עד 12 חודשים, גם שם אנחנו רואים עלייה

שמרית גולדנברג:  כשאנחנו מסתכלים על מכלול השנים שהיחידה פועלת בהן, היו באמצע משהו כמו שנתיים של קורונה שיש להן השפעה, ובכל זאת ב-2019 זה השנה הראשונה שבה היחידה פועלת, היו 35% שחרור, 2020, 25%

שמרית גולדנברג:  זה בדיוק שנת השיא של הקורונה

שמרית גולדנברג:  אני לא אומרת שבהכרח זה ההסבר היחיד אבל בוודאי שיש השפעה

שמרית גולדנברג:  2021, 35% והשנה האחרונה, 2022, 39%, אז אנחנו כן רואים את המשמעויות של הפעולה של היחידה

שמרית גולדנברג:       אני כן אציין שבסופו של דבר ההחלטה של היחידה בכל תיק היא לגופו ולכן אי אפשר לבחון את הדברים רק לפי אחוזי השחרור, אבל בוודאי שאנחנו רואים את הפער הניכר ביחס לאוכלוסיות האלה בתקופה שלפני היחידה ולאחר מכן, ויש לזה משמעות

שמרית גולדנברג:       אני כן אומר שמבחינת היקף האסירים שפונים ליחידה בבקשות, ב-2021 71% מהאסירים שיכולם להגיש בקשה ליחידה הגישו בקשה

שמרית גולדנברג:  35% מהם שוחררו

שמרית גולדנברג:  ב-2022 50% הגישו בקשה ו-39% מהם שוחררו, אז בוודאי שאפשר יותר

שמרית גולדנברג:  יש גם סיבות שאפשר להעלות על הדעת לגבי חלק מהמקרים שלא מגישים, אני אגיד מאוד בקצרה, לפחות חלקם

שמרית גולדנברג:       קודם כל אנחנו צריכים לקחת בחשבון שאנחנו במאסרים קצרים, וכשיש ברקע שחרור מנהלי מורחב בגלל המציאות הקיימת שהיא מוכרת לכולם כאן, וכן בתקופות קצרות אי אפשר לשלול שאדם אולי עושה איזושהי שקילה האם נכון ללכת למסלול של שחרור על-תנאי או להמתין תקופה קצרה ולהשתחרר ללא תנאים

שמרית גולדנברג:  אני יכולה להניח שזה קשור

שמרית גולדנברג:  יש אנשים שעונשם נגזר ממש כשהם על סף השליש או בתוך השליש, ובשים לב לתקופות הקצרות לפעמים לא מספיקים לדון במועד וגם האדם עצמו עושה כבר את החישוב

שמרית גולדנברג:  אני מניחה שיכולות להיות סיבות נוספות

שמרית גולדנברג:  אני כן חושבת שאנחנו רואים כאן עלייה משמעותית מבחינת היכולת לעשות שימוש באמצעי הזה

שמרית גולדנברג:       אם יש כמובן שאלות נוספות, אני אשמח

צביקה פוגל: יופי, ההתייחסות שלך הייתה מאוד חשובה

צביקה פוגל:  גם נסכת בי סוג מסוים של ביטחון על פעילות היחידה, שזה היה איזשהו סימן שאלה מבחינתי, ושמח לשמוע מה שאת חושבת עליה

שמרית גולדנברג: עכשיו נשמע גם מה חושבים חבריי

צביקה פוגל: נמצא איתנו חבר כנסת טרי, חדש, ירון לוי

צביקה פוגל:  הוא נכנס במקום חברת הכנסת אורנה ברביבאי

צביקה פוגל:  אנחנו מאחלים לשניכם בהצלחה

ירון לוי: תודה רבה

צביקה פוגל: פעם ראשונה שאתה אצלי בדיון

צביקה פוגל:  אם אתה רוצה לשאול שאלות או אתה רוצה להעיר הערה, הבמה שלך

ירון לוי: תודה

ירון לוי:  בהמשך

ירון לוי:  אני אקשיב לכל האנשים שנמצאים

צביקה פוגל: בשמחה

צביקה פוגל:  המשרד לביטחון לאומי ואחרי זה עו"ד ישי שרון

צביקה פוגל:       בבקשה, אביב

אביב ישראלי: אני אתן לאיה קמיניץ, ראש היחידה למאסרים קצרים קצת לפרט על עבודת היחידה

צביקה פוגל: בבקשה

איה קמיניץ: קודם כל אני שמחה להיות פה מאחר וזה שאמרת שהיה לך סימן שאלה על פעילות היחידה, הרמתי גבה

איה קמיניץ:  היחידה הזו זה אחת היחידות שאני יכולה להעיד עליהן שהן היותר יעילות

צביקה פוגל: סימן השאלה הוא לאו דווקא מביע חוסר ביטחון

צביקה פוגל:  הוא סימן שאלה כי לא הבנתי מה זה הדבר הזה

איה קמיניץ: היחידה הזו זה אחת היחידות היותר יעילות שהכרתי בשנותיי

איה קמיניץ:  זו יחידה שבעצם מטפלת באסירים כמו במיקרוסקופ

איה קמיניץ:  כל אסיר שמגיע אלינו, אנחנו מכירים את כל הדברים שנוגעים אליו מעצם העובדה שזה אסירים קצרים, שאני לא צריכה חוות דעת חיצוניות, אז כל חוות הדעת פרוסות לפנינו וכל בקשה נבחנת על פי כלל הנתונים שקיימים, לפיכך אסירים מקבלים את יומם

איה קמיניץ:       כפי שאמרה שמרית, מדד הביצוע ומדד התפוקה של היחידה הזו זה לא השחרורים

איה קמיניץ:  היא אמרה את זה ואני חוזרת על זה

איה קמיניץ:  אני לא נמדדת בכמה אני משחררת, אני נמדדת בכמה אסירים הגישו בקשה וקיבלו את יומם בפניי, ואני יכולה להגיד שהיקף האסירים האלה הוא כמעט מוחלט

איה קמיניץ:  מתי מעט אסירים לא זוכים לקיים דיון, וגם אז לעולם לא בגלל שהיחידה לא הספיקה לדון בהם

איה קמיניץ:  הסיבות הן סיבות באמת של מערכת של גזר דין מאוחר מידי ואז נשאר לו פרק זמן כל כך קצר שהרבה פעמים הוא אומר תודה, אני מעדיף ללכת הביתה עוד שבוע, עוד שבועיים ואל תיתני לי תנאים ותחזיקי אותי עכשיו חודש בתנאים ובפיקוח

איה קמיניץ:  אנחנו הרבה פעמים מגיעים לדיון שהכנו את הדיון ומקבלים סירוב שנדון בו, ואז אנחנו לא דנים באסירים

איה קמיניץ:       מה שניסיתי להגיד קודם זה שבאמת כל אסיר שמבקש יקבל את יומו ככל שזה תלוי בנו

איה קמיניץ:  הגמישות של היחידה הזו שזו יחידה בתוך שב"ס, היתרון שלה שאנחנו מיינדד לזה בלבד וגם אם יש לי דיונים בבוקר ולא הספקתי לדון באסיר כי לא הייתה בפניי חוות דעת כזו או אחרת והיא הגיעה אחרי שעתיים, אני אכנס את חברי היחידה ואנחנו נדון אד הוק באותו אדם והוא לא יעוכב, לכן היחידה הזו היא באמת מאוד יעילה

איה קמיניץ:  אני חשבתי שאנחנו הולכים לעגן את הוראת השעה הזו כי אני חושבת שעמדנו במדדי הביצוע מעל ומעבר, ובאמת הסוגיה הזו שביקשו לבחון את הסמכויות והאם אפשר להרחיב את תקופת הטיפול שלנו לפרק זמן ארוך, ערבלה קצת את הקלפים ולא אפשרה לנו לקיים את הדיון המעמיק פה כבר בפניכם ולכן זה הארכת הוראת השעה

איה קמיניץ:      כל שאלה נוספת כמובן שאני אשמח

צביקה פוגל: תודה רבה, הבהרה מאוד חשובה

צביקה פוגל:  יש קרבה לחוק קמיניץ אצלך?     

איה קמיניץ: הקרבה היחידה זה למצא

צביקה פוגל: תודה רבה לאיה

צביקה פוגל:  עוד מישהו משירות בתי הסוהר? ליאורה? אסף?      המשרד לביטחון לאומי, אביב

אביב ישראלי: כמו שאיה אמרה, כרגע הבקשה זה להאריך בשנה נוספת

אביב ישראלי:  יש איזשהו רצון לבחון את פעילות היחידה בהיבט של האם נכון להרחיב את הפעילות שלה

אביב ישראלי:  כרגע זה עניין של בחינה ראשונית ומתקיים על זה שיח

אביב ישראלי:  אני חושבת שאנחנו רואים את יעילות היחידה ואת החשיבות שלה, וכן להתקדם לכיוון בחינת הוראת קבע

צביקה פוגל: אוקיי

צביקה פוגל:  עו"ד אפרת פילזר, בבקשה

אפרת פילזר ביזמן: תודה על רשות הדיבור

אפרת פילזר ביזמן:  עו"ד אפרת פילזר, אני היועצת המשפטית של המועצה לשלום הילד

אפרת פילזר ביזמן:  אני רוצה להתייחס לשני עניינים

אפרת פילזר ביזמן:  אני אפתח בזה שאנחנו מבינים את הצורך בפעילות היחידה ובצורך לייעל את הדברים, אבל נראה שבכל זאת יש דברים שצריך לדייק אותם ואולי לשפר אותם קצת, וזו הזדמנות לומר את הדברים כי אני מבינה שאנחנו גם בעצם בהארכה של הוראת השעה, אז תמונת המצב ברורה וגם גבולות הגזרה הם ברורים

אפרת פילזר ביזמן:       דבר ראשון שאני אבקש להתייחס אליו מתייחס לאסירים בעבירות מין ואלימות שנגזר להם עונש מאסר שהוא בין שלושה לשישה חודשים ובעצם הם כן נידונים ביחידה למאסרים קצרים בניגוד לאסירים כאלה שנגזר עליהם מעל שישה חודשים, שאז עניינם עובר לוועדת השחרורים ובעצם זה לא רלוונטי כאן

צביקה פוגל: את רצינית? יש כאלה שנמצאו מורשעים בעבירות מין ונשפטו לבין שלושה לשישה חודשים?     

קריאה: ככה ההסדר קובע

אביב ישראלי: זה לא ההסדר קובע, זה מה שבית המשפט גזר עליו

קריאה: גם עבירות מין, צריך לזכור שיש מנעד מאוד רחב של עבירות בנסיבות של בן אדם

צביקה פוגל: אפרת, בבקשה

אפרת פילזר ביזמן: ועדיין יש עבירות מין ואלימות שנגזרים עליהם העונשים האלה

אפרת פילזר ביזמן:  זה סוגיה, האם ראוי שעל עבירות כאלה ייגזר עונש כל כך נמוך? זה משהו אחר

צביקה פוגל: זאת השאלה ששאלתי את עצמי

אפרת פילזר ביזמן: אני מבינה, אבל נדמה לי שאולי זה פחות רלוונטי לדיון כאן ובעצם מה שאנחנו צריכים לדון זה לאותם אסירים שבכל זאת נידונים ביחידה למאסרים קצרים ואלה הן העבירות שהורשעו בהם

אפרת פילזר ביזמן:  בהקשר הזה אני רוצה לומר שאני מבינה את הצורך לדון בעניינם מהר כיוון שתקופת המאסר שנגזרה עליהם היא לא ארוכה, ובהתייחס לכל מה שנאמר כבר כאן, עניין היעילות ושהם לא יפספסו את ועדת השליש וכו', אבל מן הצד השני לא יכול להיות שזה יבוא על חשבון ביטחון הציבור ולא על חשבון הזכות של נפגעי עבירה להביע עמדה ביחס לדבר הזה

אפרת פילזר ביזמן:  בהקשר הזה אני מבקשת להתייחס

אפרת פילזר ביזמן:       בוועדת השחרורים כשהיא דנה בעניינם של אסירים כאלה, היא צריכה שיעמדו בפניה גם מסמכים רלוונטיים נוספים כמו דברים שקשורים לאלימות במשפחה, הערכת מסוכנות, כל מיני דברים מהסוג הזה ועל סמך זה היא מקבלת את ההחלטה

אפרת פילזר ביזמן:  ביחידה למאסרים קצרים נדמה שהדבר הזה פחות עובד

אפרת פילזר ביזמן:  פחות מגיעים המסמכים האלה, פחות יש שקילה של הדברים האלה וזה דבר שהוא מטריד אותנו, לכן אנחנו אומרים, זה לא יכול לבוא על חשבון זה

אפרת פילזר ביזמן:  צריך לייעל את המנגנונים

אפרת פילזר ביזמן:  הרי בסופו של דבר בדרך כלל בתיקים בבית משפט יש תסקירים

אפרת פילזר ביזמן:  הרבה פעמים כשמדובר במאסרים קצרים כאלה יש גם הערכת מסוכנות וצריך לייעל את הדברים, כי מה שנאמר בהוראת השעה זה שהיחידה למאסרים קצרים תתייחס להערכת מסוכנות אם הועברה לה

קריאה: ביחס לעברייני מין בלבד

אפרת פילזר ביזמן: כמובן

אפרת פילזר ביזמן:  אין הערכת מסוכנות מינית לא בעניינם של לא עברייני מין

אפרת פילזר ביזמן:  הדבר הזה שזה "אם הועברה לה" הוא מאוד מטריד כי בסופו של דבר אנחנו נמצאים כאן בעידן די מתקדם מבחינת היכולת להעביר מסמכים ולעיין בהם, וצריך לייעל את הדברים

אפרת פילזר ביזמן:  אני יודעת שהדבר הזה הוא לא פשוט

אפרת פילזר ביזמן:  אני ראיתי גם את התגובות כאן ועדיין אני סבורה שיש מקום להגיד את זה ושהכנסת תהיה מודעת לזה שהדבר הזה יכול להיות יותר טוב

אפרת פילזר ביזמן:       דבר נוסף שאני מבקשת להתייחס אליו זה העניין של עמדת נפגע עבירה

אפרת פילזר ביזמן:  אני יודעת, יש את מערכת מנ"ע אבל מערכת מנ"ע היא מורכבת, היא מאוד תלויה ביכולת של נפגע העבירה להיות נגיש למערכת הזאת והרבה פעמים זה מאוד קשה

אפרת פילזר ביזמן:  זה תלוי ביוזמה של נפגע העבירה

אפרת פילזר ביזמן:  כשאני מדברת על אוכלוסיות מוחלשות, כשאני מדברת על אנשים שלא מדברים את השפה העברית אלא מדברים ערבית או מדברים כל שפה אחרת, אם אין להם מספיק נגישות לאינטרנט או לטלפונים חכמים, הדבר הזה מאוד קשה והם הרבה פעמים מפספסים

אפרת פילזר ביזמן:       אני יודעת שיש המון רצון טוב כדי לייעל את הדברים האלה ויש קצינת נפגעים בשב"ס שעושה הרבה מאוד, אבל בסופו של דבר היא אחת ונפגעי עבירה יש הרבה יותר

אפרת פילזר ביזמן:  כן, לפעמים זה קשה במיוחד, דרך אגב, כשמדובר בקטינים שהפרטים שלהם לא מועברים מהצורך לשמור כמובן על הסודיות שלהם, ואז זה דורש איזושהי פניה מיוחדת למשטרה ולפנות אולי לפרקליטות או לתביעות ולנסות לאתר את מספרי הטלפונים הרלוונטיים כדי להגיע אליהם

אפרת פילזר ביזמן:  בסופו של דבר התוצאה היא שהדברים נופלים בדרך, אז צריך לחשוב וגם ליישם איך הדבר הזה יהיה יותר יעיל

אפרת פילזר ביזמן:  יכול להיות שצריך יותר תקנים לקצינת הנפגעים בשב"ס, יכול להיות שצריך לייעל את המנגנונים של העברת הפרטים הללו, אבל לא יכול להיות שנפגע העבירה לא יוכל לממש את הזכות שלו להביע עמדה ביחס לאפשרות הזאת, ורק על סמך העמדה של נפגע העבירה והפרטים הרלוונטיים שיש בחוות הדעת המקצועיות, אם זה שירות מבחן ואם זה אלימות במשפחה ואם זה הערכת מסוכנות מינית, יהיה אפשר לקבל החלטה שהיא גם נכונה יותר והיא גם באמת מוודאת שאין פגיעה לא בשלום הציבור ולא בזכות של נפגע העבירה לדעת מה קורה איתו

אפרת פילזר ביזמן:  גם נפגע העבירה צריך לדעת מה ההחלטה שהתקבלה, וגם זה בדרך כלל לא קורה, וביתר שאת בקטינים

אפרת פילזר ביזמן:       עודה נקודה שצריך אולי לציין, שיש גם קטינים שלא נמצאים בבית, שהם נפגעו ונמצאים בפנימיות ובמקומות אחרים

אפרת פילזר ביזמן:  גם להם מגיע לדעת, אז את הדברים האלה צריך לפתור

אפרת פילזר ביזמן:  זה הדבר הראשון שרציתי להתייחס אליו וזה ביחס לאותם אסירים שעניינם נידון בפני היחידה למאסרים קצרים

אפרת פילזר ביזמן:       דבר שני שאני רוצה להתייחס אליו זה אותם קטינים עוברי חוק שגם עניינם נידון בפני היחידה למאסרים קצרים, וכאן מדובר שוב באותם אסירים שנגזר עליהם עונש מאסר בין שלושה לשישה חודשים

אפרת פילזר ביזמן:  ברגע שזה מעל לשישה חודשים, זה בעצם עובר לוועדת השחרורים ולפיילוט המצוין שיש ומתנהל כבר בפועל ובאמת עושה עבודה מצוינת

אפרת פילזר ביזמן:  ועדת השחרורים שדנה בעניינם של קטינים, כאמור מעל שישה חודשים, מגיעים לשם כל בעלי התפקידים הרלוונטיים

אפרת פילזר ביזמן:  יש שם גם חשיבה קדימה לאיך קטין ייקלט בתוך החברה אחרי שהוא משתחרר מהמאסר

אפרת פילזר ביזמן:  יש איזה ראיה הרבה יותר רחבה והרבה יותר הוליסטית והדבר הזה הוא מאוד נכון

אפרת פילזר ביזמן:       אני מבינה את הצורך שהיחידה למאסרים קצרים תפעל ביעילות ובזמן קצר

אפרת פילזר ביזמן:  אני לא מזלזלת בדבר הזה בכלל, ועדיין אנחנו חושבים שצריך לתת את הדעת להתייחסות המיוחדת שהיחידה הזאת צריכה לתת לעניינם של קטינים שנידונים ביחידה למאסרים קצרים

אפרת פילזר ביזמן:  צריך להיות איזשהו נוהל פנימי אולי של שב"ס, שלוקח את הדברים העיקריים מהפיילוט של ועדת השחרורים על העקרונות המיוחדים שצריך להסתכל עליהם כשאנחנו מסתכלים על קטינים שצריכים לחזור לחברה, ולייצר איזשהו נוהל מסודר שיעמוד בפני היחידה למאסרים קצרים

אפרת פילזר ביזמן:  הדבר הזה יהיה לטובת החברה כולה וכמובן לטובת הקטין שמשתחרר, שהשחרור שלו ייעשה בצורה טובה יותר ומותאמת יותר, וגם בשאיפה, תמנע את החזרה שלו למאסרים נוספים

אפרת פילזר ביזמן:  אנחנו כמובן במועצה לשלום הילד נוכל לעמוד לרשות השב"ס והיחידה למאסרים קצרים כדי לנסות לחבר את הנוהל הזה

אפרת פילזר ביזמן:       אני אציין בהקשר הזה שגם עשינו עבודה למשרד המשפטים בנושא הזה, שהיא הייתה גם סקירה משווה על מה קורה בעולם, ואנחנו מאוד נשמח לסייע בדבר הזה ויש לו מקום

אפרת פילזר ביזמן:  פשוט שיהיה נוהל פנימי

אפרת פילזר ביזמן:  אני מבינה שתיקון חקיקה שוב בשלב הזה כמו שאמרתי בתחילת הדברים שלי, זה לא על השולחן, בטח לא בסד הזמנים הזה, אבל נוהל פנימי בהחלט יכול להיות והוא יכול רק להביא לטוב

צביקה פוגל: תודה רבה, אפרת

מיה אוברבאום: אני אשמח רק להוסיף לחלק הראשון שהיא אמרה לפני שמתייחסים, רק עוד שתי נקודות קצרות

צביקה פוגל: מי את?      

מיה אוברבאום: אני מיה אוברבאום מאיגוד מרכזי הסיוע

מיה אוברבאום:  רציתי פשוט על החלק הראשון שהיא אמרה להוסיף עוד שני דברים קטנים, שיש איזו תחושה ששלושה, שישה חודשים זה עבירות קלות

מיה אוברבאום:  לכאורה, נכון

מיה אוברבאום:  בפועל עדיין מדובר בעבירות שבהן בית המשפט החליט לשים את העבריין מאחורי סורג ובריח ולא שירצו את זה בעבודות שירות, ולכן עדיין מדובר בעבירות החמורות ביותר מבחינת האינטרס הציבורית

מיה אוברבאום:  זה נקודה ראשונה

מיה אוברבאום:       הנקודה השנייה זה שהרבה מאוד פעמים יש מקרים שהם יחסית חמורים ועדיין נסגרו בהסדר טיעון ונגזר עליהם שלושה חודשים

מיה אוברבאום:  זה לא הופך את העבירה שהייתה לעבירה קלה

מיה אוברבאום:  יש איזו תחושה פה של שלושה עד שישה זה העבירות הקלות האלה שנשארו

מיה אוברבאום:  זה הרבה פעמים עבירות מאוד קשות על נפשן של הנפגעות

צביקה פוגל: נתתם לי להבין מהר מאוד שזה לא ככה

צביקה פוגל:  זה בסדר

מיה אוברבאום: תודה

צביקה פוגל: עזרתם לי מאוד

צביקה פוגל:  אפרת ומיה, תודה רבה

צביקה פוגל:  היה מאוד חשוב לי לשמוע אתכן

צביקה פוגל:       עו"ד ישי שרון, בבקשה

שי פירון: אנחנו מצטרפים להצעת החוק ובאמת מברכים על הארכת הוראת השעה

שי פירון:  כמה נקודות להמשך הדרך

שי פירון:  המנגנון הזה הוא מנגנון מאוד מאוד חשוב ותמכנו בו מלכתחילה

שי פירון:  בעצם המטרה שלו היא לתקן את האבסורד שהיה לנו בשיטה הקודמת, שהנציב שלו היה את הסמכות לשחרר בתקופות הקצרות, וכאן אני פחות מסכים עם חברתי

שי פירון:  יכולות להיות עבירות חמורות גם בתקופות הקצרות, אבל ככלל כשמסתכלים על המקרים האלה, בוודאי שכמשווים אותם לתקופות הארוכות יותר - - -      

מיה אוברבאום: כשמשווים, כמובן

שי פירון: אז בוודאי שאנחנו מבינים שאנשים שנמצאים בכלא על התקופות הקצרות, זה המעשים הפחות חמורים

שי פירון:  יש לא מעט מקרים שהם מעשים מן הרף התחתון

שי פירון:  נדבך נוסף, כפי שבעצם נמצא בדוח ועדת דורנר, יש בעיה עם המאסרים הקצרים האלה, זה שיש להם בעצם אפקט קרימינוגני, אפקט שלילי בגלל שהם תקופות כל כך קצרות

שי פירון:  בגלל שגם אין מספיק זמן לא לבצע עבודה שיקומית מאומצת או לא לשחרר בשחרור מוקדם, בעצם יש להם אפקט שלילי, רגרסיבי על שיעורי החזרתיות של האסיר

שי פירון:       אני מוסיף לזה שבישראל בדומה לכמה מדינות באירופה, הנתח הזה של המאסרים הקצרים הוא משמעותי במיוחד, משהו כמו 60% אם אני לא טועה מסך המעצרים

שי פירון:  אני מחבר את זה למשבר הכליאה הקיצוני שאנחנו חווים בשנים האחרונות, ביתר שאת בימים אלה

שי פירון:  זה ברור שהדרך לפתור את משבר הכליאה לא נמצאת אך ורק בבינוי אלא גם בטיפול אותן אוכלוסיות, ואין ספק שהמאסרים הקצרים וטיוב מנגנון שחרור מוקדם מאסר זה אחד מהפתרונות שאנחנו חושבים שצריכים לקדם

שי פירון:       לגבי יישום ההסדר, אני מסתכל על חצי הכוס המלאה ובאמת מברך את שב"ס על זה שהם הרימו את המפעל הזה, את היחידה הזאת בזמן יחסית קצר

שי פירון:  זה באמת יחידה יעילה שבזמן יחסית קצר הצליחה להביא לשיפור משמעותי גם בכך שאסירים פונים לוועדה, אבל גם בשיעור השחרורים

שי פירון:       אם נסתכל על חצי הכוס הריקה, אני חושב שהדרך עדיין ארוכה

שי פירון:  אנחנו עדיין נמצאים במצב שבו שיעורי השחרור הם דומים מאוד לשיעורי השחרור בוועדות השחרורים

שי פירון:  אנחנו עדיין נמצאים באותו מצב לטעמנו שהוא אבסורדי, שדווקא במאסרים הקצרים אנחנו עדיין לא נמצאים במיצוי מלא, אנחנו חושבים ככה, של שיעורי השחרור המוקדם, וזה משהו שצריך לחשוב עליו לקראת המעבר לחקיקת הקבע בהמשך

שי פירון:       אנחנו כן מוטרדים מהנתח הלא מבוטל של האסירים שהחליטו לא להגיש או שפשוט לא הגישו בקשה ליחידה

שי פירון:  אני מסכים שיכול להיות שחלק מהדבר הזה נובע מדברים שקשורים למנגנון השחרור המנהלי, אבל צריכים לבדוק את זה

שי פירון:  צריכים לבדוק האם זה באמת נובע בגלל זה או אולי בגלל צורך בשיפור מנגנון היידוע שקבוע בחוק לגבי האפשרות להגיש את הבקשה ליחידה לשחרור ממאסרים קצרים

שי פירון:       אני כן אסיים במשהו, לא תכננתי לדבר על זה אבל אני כן אדבר על העבירות החמורות יותר של עבירות מין ואלמ"ב

שי פירון:  קודם כל אני מסכים שצריכים למלא אחר הוראות החוק וצריכים ליידע את נפגע העבירה כמו שנקבע בהוראת השעה

שי פירון:  אני כן אגיד שלפחות לפי הנתונים שאני ראיתי, מספר השחרורים בעבירות האלה הוא די אפסי

שי פירון:  צריכים לקחת גם את זה בחשבון

שי פירון:  אני אגיד שאני כשלעצמי חושב שזה הדבר שמגביר את המסוכנות

שי פירון:  השחרור המוקדם אחרי שלושה חודשים או שישה חודשים, האפקט על זה על מסוכנות הוא מצומצם יחסית

שי פירון:  לעומת זאת המחקרים מראים ששחרור מלא מבית הסוהר בלי תוכנית שיקום, בלי תנאי שחרור, בלי פיקוח זה כשלעצמו מגביר מסוכנות לעומת מצב שבו אתה משחרר בשחרור מוקדם עם פיקוח ושיקום

צביקה פוגל: אוקיי, נקודה מעניינת

צביקה פוגל:  תודה, עו"ד ישי שרון

צביקה פוגל:      בבקשה, שמרית

שמרית גולדנברג: אני אוסיף שתי נקודות

שמרית גולדנברג:  קודם כל אתחיל מזה שאין כמובן מחלוקת על זה שצריך להגיע לנפגעי העבירה שיידעו על ההחלטות, שיידעו שהם יכולים להגיש עמדה

שמרית גולדנברג:       חשוב לי להבהיר ביחס לשתי הנקודות שעלו כאן

שמרית גולדנברג:  העובדה שהיחידה הוקמה כמנגנון יעיל, לא אומרת שזו חזות הכול

שמרית גולדנברג:  בסופו של דבר, וישי הזכיר את זה, היחידה מבצעת בחינה פרטנית וכשבוחנים את ההחלטות שלה גם ביחס לאוכלוסיות האלה, רואים כשהיחידה לא השתכנעה שהאסיר עומד בדרישות של חוק שחרור על-תנאי, הוא לא שוחרר

שמרית גולדנברג:  באמת הנתונים מדברים בעד עצמם

שמרית גולדנברג:  אני כן אגיד שביחס לאסירים ששפוטים לשלושה עד שישה חודשים אני מסכימה עם ישי

שמרית גולדנברג:  קודם כל המעשים, לפעמים הם מעשים חמורים

שמרית גולדנברג:  במדרג של המעשים הדברים ברורים

שמרית גולדנברג:  מדובר בעונשי המאסר הקלים יותר

שמרית גולדנברג:       בסופו של דבר צריך לקחת בחשבון שההכנה של חוות הדעת הייתה אחת מאבני הנגף כדי שאנשים יוכלו לממש את זכותם, כי אלה חוות דעת שלוקח זמן להכין אותן, ולכן ביחס לאוכלוסייה הזאת שמעולם לא הוכנו לגביה חוות דעת בעבר, בסדר הקודם, לא נמצא שיש לחייב את זה כאן

שמרית גולדנברג:  יותר מזה, כן נמצא שהיכן שקיימת כבר הערכת מסוכנות מינית, היא תועבר

שמרית גולדנברג:  מי שיילך לפרוטוקולים של הדיון בשעתו בחקיקה של היחידה ב-2018, יראה שאמרנו, איפה שיהיה, אז בסדר, שיקבלו את זה

שמרית גולדנברג:  בפועל אני מבינה שבמרבית התיקים של עברייני המין, ותתקנו אותי אם אני לא מדייקת, מתקבלת הערכת מסוכנות מינית, כך שגם הנתון הזה מונח בפני היחידה

שמרית גולדנברג:       הטענות שהועלו ביחס למערכת מנ"ע וליידוע של נפגעי העבירה הן לא טענות שייחודיות רק לאסירים שנידנו לשלושה עד שישה חודשי מאסר

שמרית גולדנברג:  הן רחבות יותר, הן רלוונטיות גם לוועדות השחרורים

שמרית גולדנברג:  אני אציין שמכוח החלטת ממשלה 1889 מ-2 באוקטובר 2022, יש צוות בין-משרדי שבוחן את היישום של המלצות ועדת ברלינר

שמרית גולדנברג:  נמצאת כאן עו"ד חנית אברהם בכר מהנהלת בתי המשפט

שמרית גולדנברג:  אם צריך היא תוכל להרחיב, אבל אני כן אומר במשפט שיש בוועדה הזאת צוות שבוחן את האופן שבו אפשר לשפר ולייעל את הקבלה של עמדות נפגעי העבירה ביחידה ובוועדות השחרורים, ולמעשה גם לשפר את המודעות של נפגעי העבירה לזכות שלהם

צביקה פוגל: מצוין

צביקה פוגל:  תודה רבה

צביקה פוגל:  עוד מישהו רוצה להתייחס?     

איה קמיניץ: אני רוצה רגע להתייחס לנקודה הראשונה ממש בקצרה

איה קמיניץ:  תנוח דעתכם, גם דעתך בעניין הציבור

איה קמיניץ:  את תסתכלי על המספרים

איה קמיניץ:  עברייני מין – היו לנו 25 עברייני מין מ-2019 עד 2022, אפס שחרורים

איה קמיניץ:  אנחנו מקבלים את הערכת המסוכנות

איה קמיניץ:  היא נמצאת בחומר המשפטי

איה קמיניץ:  החומר המשפטי פתוח בפניי

איה קמיניץ:  זה נכון שמב"ן לא עושים לנו סקירת הערכת מסוכנות ספציפית, אבל לא צריך אותה

איה קמיניץ:  די והותר בשורה התחתונה שקובעת, ולכן ככה זה עובד

מיה אוברבאום: בכל המקרים קיבלתם את הערכת המסוכנות מגזר הדין?     

איה קמיניץ: בתסקירים זה מופיע

איה קמיניץ:  זה קיים

איה קמיניץ:  תנוח דעתך, ישי, אם הייתה תוכנית שחרור, היינו מאוד מתאמצים לשחרר לקהילה עם תוכנית שחרור

איה קמיניץ:  אנחנו מאוד פרו שילוב חזרה בקהילה ככל שזה ניתן, לפיכך בשני המקרים אנחנו עם היד על הדופק וכשאפשר, עושים, וכשיש מסוכנות אנחנו לא נשחרר

שמרית גולדנברג: היושב-ראש, אני רק רוצה להוסיף משפט, ברשותך, בעניין שקצת חמק כאן אבל הוא כן חשוב שייאמר, שצריך לשים לב שמבין האסירים שמשוחררים על ידי היחידה, למעלה מ-50%, ורואים את זה ממש לאורך השנים, משתחררים תחת ליווי ופיקוח של הרשות לשיקום האסיר שהיא הכינה תוכניות מותאמות לאסירים במאסרים קצרים

שמרית גולדנברג:  זה דבר שלא היה קיים קודם לכן והתועלת שבו ברורה

צביקה פוגל: יפה מאוד, הבהרה חשובה

צביקה פוגל:  תודה

צביקה פוגל:  עוד מישהו?      חבר הכנסת ירון לוי, אתה רוצה להתייחס?     

ירון לוי: אני קיבלתי את התשובות

ירון לוי:  רציתי את שמרית לשאול אבל קיבלתי ממך את התשובות בקשר לאותם אנשים שמשוחררים לגבי עבירות מין

ירון לוי:  הבנתי שזה אפס, אבל מה הפרמטרים שיש לוועדה הזאת לגבי כל סוג של עבירה?     

שמרית גולדנברג: חוק שחרור על-תנאי קובע למעשה פרמטרים שהם לא ספציפית לעבירה מסוימת

שמרית גולדנברג:  ועדת שחרורים רשאית לשחרר אדם שנמצא שלא נשקפת ממנו מסוכנות ושהוא ראוי לשחרור

ירון לוי: בלי שום קשר לעבירה

שמרית גולדנברג: הוועדה נדרשת למסוכנות שלו לסכנה לשלום הציבור, למשפחה שלו, לנפגע העבירה

שמרית גולדנברג:  היא מתייחסת לפוטנציאל השיקומי שלו, להתנהגות שלו במהלך המאסר

שמרית גולדנברג:  במסגרת החומרים שמונחים בפני ועדת השחרורים או בפני היחידה יש מגוון שלם של מסמכים והערכות שרלוונטיות ומאירות ככל הנדרש גם על העבירה שלו

שמרית גולדנברג:  אסיר שביצע עבירות מין, אז למשל בוועדת השחרורים, כי אצלם זה בלי חוות דעת, מתקבלת הערכת מסוכנות מינית

שמרית גולדנברג:  אסיר שהוא אסיר אלימות במשפחה, מתקבלת חוות דעת בהקשר הזה של המסוכנות שלו מצוות משותף לשב"ס ומשרד הרווחה

שמרית גולדנברג:  בוודאי שיש התייחסות לעבירה, למעשים, לנסיבות

ירון לוי: תודה

צביקה פוגל: תודה רבה על השאלה ועל התשובה

צביקה פוגל:  ירון, עוד משהו?     

ירון לוי: לא, תודה

צביקה פוגל: אוקיי, אז אנחנו נסכם רגע את הדברים שעלו פה

צביקה פוגל:  ניתן לעו"ד עידו לומר את דברו

צביקה פוגל:  אני אסכם בכמה מילים ונערוך הצבעה כמו שצריך לעשות במקרים כאלה

צביקה פוגל:       בבקשה, עידו

עידו בן יצחק: קודם כל לגבי שיעור הפניות אני חושב שקיבלנו פה איזשהו מענה

עידו בן יצחק:  זה משהו שצריך לתת עליו את הדעת גם בהקשר של השחרור המנהלי המאוחר והשפעותיו

עידו בן יצחק:       לגבי זכויות נפגעי עבירה, נכון שחלק ניכר מההערות של אפרת מתייחסות לבעיות שהן במערכת בכללותה

עידו בן יצחק:  בכל זאת הייתי רוצה להבין משב"ס האם נפגעי עבירה ממצים את זכויותיהם בהקשר של הוועדה הזאת ואיך זה עובד?      הערה שלישית היא ממש במישור הטכני

עידו בן יצחק:  הוראת השעה קמה ופוקעת ב-15 באוקטובר

עידו בן יצחק:  אנחנו נדון בזה במליאה רק ב-16 ולכן אנחנו נרצה להוסיף סעיף שתחילתו של החוק תהיה ב-16 באוקטובר כדי שלא יהיה לנו - - -      

צביקה פוגל: תחילת הוראת השעה

עידו בן יצחק: תחילת החוק של מערכת הוראת השעה יהיה ב-16 באוקטובר כדי שלא יהיו לנו פערי זמנים ושאלות פרשניות

צביקה פוגל: שלא ניקלע לסיטואציה של אפשרויות חריגה מהחוקים

אפרת פילזר ביזמן: אולי אם אפשר רק עוד להשלים את השאלה של היועץ המשפטי, ולבקש אם יש נתונים ביחס לנפגעי עבירה שהביעו עמדה בפני היחידה למאסרים קצרים? בכמה מקרים פשוט טכנית זה קרה?     

אסף שרף: קודם כל אני אגיד שלפי חוק זכויות נפגעי עבירה, בסעיף 10, כשנפגע עבירת מין או אלימות ביקש זאת והוא מבקש את זה כשהוא ממלא את התלונה במשטרה, רק אם הוא מבקש הוא יכול לקבל את העדכון

אסף שרף:  העדכון הזה בא לידי ביטוי באמצעות מערכת מנ"ע

אסף שרף:  זה מוסדר בתקנות של נפגעי העבירה, כשבעצם לפי סעיף 19 האופן שבו הוא מיועד, בין אם ביחידה למאסרים קצרים ובין אם ועדות שחרורים זה אותו אופן

אסף שרף:  אם הוא בוחר להיות מיודע בעניין הדבר הזה, אז הוא מקבל עדכון בטלפון או באמצעות מסרון שמתקיים דיון ושהוא יכול להעביר את עמדתו והוא יכול ליצור קשר עם קצינת נפגעי עבירה בשב"ס על מנת להעביר את העמדה

שירה קרואני: אנחנו חולקים חלקית על מה שאתה אומר עכשיו

שירה קרואני:  האם אתה מתכוון שהם מקבלים את המידע באמצעות מערכת מנ"ע?     

אסף שרף: יש מערכת ממוחשבת של שב"ס שהיא מעבירה את כל המידעים, את מועדי הדיונים, והיא מעבירה את זה למערכת מנ"ע

אסף שרף:  קיים ממשק בין המשטרה לשב"ס

שירה קרואני: אני רוצה לדייק אותך

שירה קרואני:  אנחנו מכירים את הממשק ואנחנו כבר נדבר עליו, אבל אנחנו מעדכנים שבעצם הדבר היחיד שמערכת שב"ס מעדכנת את המערכת המשטרתית היא הודעה ביחס לכך שאדם, נקבע דיון בעניינו בוועדה למאסרים קצרים

שירה קרואני:  אין הודעה לנפגע העבירה

אסף שרף: מועבר עדכון - - -      

דנית אביטל: אני יכולה רגע להסביר ולחדד

דנית אביטל:  אני דנית, אני קצינת זכויות נפגע עבירה במדור נפגע עבירה, אחראית על מערכת מנ"ע והמוקד עם רונית פה שאחראית מחשובית על המערכת

דנית אביטל:  יש הבחנה בין הודעה לנפגע עבירה על ועדת שחרורים לבין הודעה לנפגע עבירה על ועדה של היחידה

דנית אביטל:  בוועדת שחרורים רגילה יש לנו אבני דרך שמבחינות

דנית אביטל:  אנחנו מקבלים את זה משב"ס

דנית אביטל:  יש הבחנה בין נפגע עבירה בכלל העבירות, בעבירות רגילות מה שנקרא, לבין נפגע עבירה בעבירות מין ואלימות, כשההבדל הוא שנפגע עבירה בעבירות רגילות מקבל הודעה על זה שיש ועדת שחרורים, כי אין לו זכות מתוקף החוק להביע עמדה

דנית אביטל:  נפגע עבירות מין ואלימות מקבל בנוסף גם עדכון על זה שיש לו זכות להביע עמדה ושהוא יכול לפנות לקצינת נפגעים בשב"ס

דנית אביטל:  במקרה של היחידה אנחנו לא מקבלים משב"ס את ההבחנה הזאת בין אם מדובר בעבירה רגילה שאין זכות לנפגע להביע עמדה לבין העבירות שבהן כן יש לנפגע עבירה זכות, ולכן כאשר אנחנו מקבלים הודעה משב"ס על ועדה ביחידה, בעצם נפגע העבירה לא מקבל עדכון על זכות שלו להביע עמדה

אסף שרף: עובדה היא שמוגשות בעצם בקשות דרך קצינת נפגעי עבירה אחרי שהן מיודעות על זה

דנית אביטל: יכול להיות שהוא מיוזמתו פונה - - -      

אסף שרף: לא מיוזמתו

אסף שרף:  אני עשיתי את הבדיקה מול הגורמים

צביקה פוגל: אסף, תעצרו פה

צביקה פוגל:  אנחנו מבינים שיש איזשהו קצר

דנית אביטל: יש איזשהו פער

צביקה פוגל: בואו נבדוק אותו

אסף שרף: אין בעיה

צביקה פוגל: זה פער שאנחנו רוצים לכסות עליו, נכון? כי אנחנו כן רוצים לאפשר לנפגעי העבירה במקרים של דיוני היחידה לבוא ולהביע את דעתם או להגיש איזשהו מסמך שמביע התנגדות או תמיכה או כל דבר אחר

צביקה פוגל:  בואו נסגור את הפער הזה

צביקה פוגל:  נראה לי הרבה יותר פשוט מאשר לקיים עליו דיון פה שהוא לא יוביל לשום מקום

קריאה: הנושא הזה ייבדק עם שני הגופים

צביקה פוגל: עוד מישהו?      

אפרת פילזר ביזמן: אולי שיהיה דיווח לוועדה בעניין הזה

צביקה פוגל: אפרת, אני גם אנחה את זה

צביקה פוגל:  בחודש נובמבר שנה הבאה נבדוק את זה

צביקה פוגל:  אנחנו אמורים לאשר את הוראת השעה, להפוך אותה להוראת קבע

אפרת פילזר ביזמן: אבל אולי כדאי שלפני זה כבר נקבל את המידע איך הולכים לגשר על הפער הזה

צביקה פוגל: אם אנחנו נמשיך בדיון הזה, לא נסיים אותו עד נובמבר שנה הבאה, אז כדאי שנעצור פה

אפרת פילזר ביזמן: זה אני מבינה, אבל אם יש לנו זמן עד המליאה, לפחות עד 15 באוקטובר או 16 באוקטובר - - -     

צביקה פוגל: אפרת, אני מבין

צביקה פוגל:      עידו, בבקשה

עידו בן יצחק: אני אקרא את הצעת החוק

עידו בן יצחק:       תיקון סעיף 1 	1

עידו בן יצחק:  בחוק שחרור על-תנאי ממאסר (תיקון מס' 17 – הוראת שעה), התשע"ח-2018, 	בסעיף 1, המילים "של חמש שנים" – יימחקו, ואחרי "(15 באוקטובר 2018)" יבוא "עד יום י"ד 	בכסלו התשפ"ה (15 בדצמבר 2024)"

עידו בן יצחק: סעיף 2 שאני מציע להוסיף, סעיף תחילה –      		2

עידו בן יצחק:  תחילתו של חוק זה ביום א' בחשון התשפ"ד (16 באוקטובר 2023)

צביקה פוגל: הוגשו הסתייגויות על ידי יש עתיד ושרן השכל עם המחנה הממלכתי, ושניהם ביקשו לא לדון על זה פה אלא להעביר את זה למליאה

עידו בן יצחק: כן, רק צריך להצביע עליהם כמקשה אחת

צביקה פוגל: אוקיי, אז בואו נעשה את זה בצורה מסודרת

לאה גופר: יש גם של עאידה

עידו בן יצחק: עאידה זה בקשת רשות דיבור

צביקה פוגל: בנושא הצעת חוק לשחרור על-תנאי ממאסר (תיקון מס' 17 – הוראת שעה) (תיקון מס' 3) הוגשו הסתייגויות

צביקה פוגל:  מי בעד קבלת ההסתייגויות? מי נגד ההסתייגויות?      

צביקה פוגל: לא אושר     

צביקה פוגל: ההסתייגויות לא התקבלו כאן, יוצגו במליאה כפי שסוכם

צביקה פוגל:       מכאן להצעת החוק עצמה, הצעת חוק שחרור על-תנאי ממאסר (תיקון מס' 17 – הוראת שעה) (תיקון מס' 3), כולל ההערה של עידו שהתחולה שלה היא החל מה-16 באוקטובר

צביקה פוגל:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?      

צביקה פוגל: אושר     

צביקה פוגל: הצעת החוק עברה

צביקה פוגל:  תודה רבה לכם, להתראות בשמחות