ועדת המשנה לקידום מנופי צמיחה של ענף החקלאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-09-07 00:00

אלון שוסטר: שלום לחברות ולחברים, שהגיעו מקצווי הארץ וגם ממרכזה

אלון שוסטר:  עבדנו קשה כדי שהתנועה לירושלים תהיה נוחה יחסית

אלון שוסטר:  נכון, מנצלים את הפגרה בבניין לשיפוצים מסוימים

אלון שוסטר:  אני מבקש לפתוח את הישיבה השלישית של ועדת המשנה, של ועדת הכלכלה, בנושא מנופי צמיחה בענף החקלאות בישראל

אלון שוסטר:  אחרי שעסקנו בסוגיית השוק הסיטונאי והאגרו-וולטאי, אנחנו נוגעים בעוד נושא שנמצא בתפר שבין הנושאים האקדמיים התיאורטיים, לבין הנושאים הפרקטיים היום-יומיים, בחקיקה ובהקצאת המשאבים הישירה

אלון שוסטר:  אני חושב שסוגיית התארגנות החקלאים – שותפויות וקואופרציות – הוא נושא בעל חשיבות הרבה יותר גדולה ממה שאנחנו נותנים לו בסדר-היום שלנו ובהקצאת המשאבים

אלון שוסטר:       אני רוצה לומר, שכולנו – המרחב הכפרי, המדינה, המשרדים הרלוונטיים, ייתכן וגם האקדמיות והחוקרים – נתונים עדיין תחת גלי הדף הדרמה של מחצית שנות השמונים והתשעים

אלון שוסטר:  קריסת שיטת הפעולה שנקטנו בה במשך השנים והערבויות הגדולות

אלון שוסטר:  אני מציע כמי שבא מאזור שעוסק בהתמודדות של ongoing פוסט-טראומה, קודם כול להיות מודע שאנחנו תחת הלחץ הזה

אלון שוסטר:  הלחץ הפסיכולוגי, התחושה שמה שכשל זאת השיטה של ההתארגנות השיתופית ולא היא

אלון שוסטר:  ההוכחה הטובה ביותר, ואני מקווה שנשמע על כך בהמשך, היא שמאות מיליוני בני אדם עצמאיים וחזקים בעמדותיהם, בוחרים לחיות בשותפויות של חיים, של קהילה, של דיור, של עבודה ושל עסקים

אלון שוסטר:  אני חושב, שמן הראוי לראות את עיקרון השותפות כעיקרון מכונן הרבה לפני שאלת הכדאיות הכלכלית, שגם היא קיימת ואני מניח שגם על זה נשמע

אלון שוסטר:  בעיקר משום שאנחנו אנשים ריבוניים, ולכל אחד מאיתנו יש עמדה

אלון שוסטר:  אנחנו אנשים שונים ויש חילוקי דעות גדולים בינינו

אלון שוסטר:  ראוי ליצור זירה של אחווה, ושל יחד בכול מקום שאפשר לייצר שיתופים

אלון שוסטר:  כפי שאנחנו יודעים לעשות את זה בחיי הנישואים, בביטחון, בעבודה ובלמידה, כך ראוי שנעשה גם מבחינתנו

אלון שוסטר:  זאת נקודה אחת גדולה, שמן הראוי לעסוק בה, היא לא פרזות באוויר, ויש לה משמעות קונקרטית של התמודדות עם פחדים, חלקם מדומים וחלקם אמיתיים

אלון שוסטר:  חששות אמיתיים של אנשים שאיתם אנחנו עובדים בשטח, של חקלאים בהקשר הזה, ושל ראשיהם ומיצגיהם

אלון שוסטר:  יש גם חלקים שהם מדומים ולא צריך לקבל אותם

אלון שוסטר:       אני רוצה לומר, שאני מבקש שהדיון היום לא יעסוק בשני דברים

אלון שוסטר:  אני שאלתי קודם, האם נבקש מנציג האוצר לספר לנו על מצב המשא-ומתן? היו פגישות פסגה ממש לאחרונה

אלון שוסטר:  זה מעניין, אבל לא הפעם

אלון שוסטר:  נשאיר את זה כרגע מחוץ לחדר

אלון שוסטר:  יותר קונקרטי לדיון הזה, החדר הזה מכיר דיונים שקשורים בשאלת מתי האינטגרציות הרוחביות והאורכיות הן שלעצמן פוגעות בתחרות

אלון שוסטר:  אני מבקש להקפיד ולעסוק בעיקר במרחב הבטוח, המוסכם והקונצנזואלי – אני מקווה קונצנזואלי, ואם לא כדאי לעסוק בזה

אלון שוסטר:  לעסוק בעיקר במונחים ישראלים, במשק הפרטי במושבים ובמושבות וגם בקיבוצים

אלון שוסטר:  להתמקד בשאלת הדרך שבה המדינה – ובזה אנחנו עסוקים – תעודד את השותפויות הללו

אלון שוסטר:       צריך לשמור על ייחודיות ועצמאות הייצור מצד אחד, ומצד שני לאפשר את יתרון הגודל אל מול שחקנים גדולים

אלון שוסטר:  חלוקת נתח הרווחים צריכה להיות הגונה יותר

אלון שוסטר:  בצג הפרקטי התייעלות ברכישה, בשיווק ואני חושב שגם בייצור

אלון שוסטר:  חיזוק הייצור המקומי – מטרה ענקית אל מול אתגרי האקלים, ומול עניינים אסטרטגיים ומלחמות

אלון שוסטר:  אנחנו לא מתנגדים עקרונית ליבוא, אבל יש עניין לאומי כביר בלייצר כאן בארץ ולהימצא כאן בארץ

אלון שוסטר:  לשבת באדמתנו, ולשמור על המגוון הביולוגי

אלון שוסטר:  עד כאן הדברים הראשונים

אלון שוסטר:       אני רוצה לומר כך, אנחנו נתחיל עם הצגת דברים ראשונית וסדורה

אלון שוסטר:  זאת מצגת ארוכה שיציג עמית ממכון יסודות

אלון שוסטר:  לאחר מכן, אבקש דגשים מעורכת הדין מירב ניר, שבקיאה בנעשה בעולם בתחום

אלון שוסטר:  היא תיתן לנו סקירה של שתי דקות בנושא

אלון שוסטר:  ואז כשנציג משרד החקלאות יגיע, משרד הכלכלה ורשם האגודות, צחי מרשות התחרות ונציגי החקלאים

אלון שוסטר:  נמצאים פה עמית ודודו ועוד יגיעו אחרים

אלון שוסטר:  עמית, בבקשה

שמריהו בן-צור: (מלווה את דבריו במצגת)     בוקר טוב לכולם, בוקר טוב, יושב-ראש הוועדה

שמריהו בן-צור:  קודם כול, תודה על הדיון המאוד מאוד חשוב הזה

שמריהו בן-צור:  הרבה פעמים אנחנו עוסקים בנושאים של כאן ועכשיו ובדחוף

שמריהו בן-צור:  הנושא כאן הוא דחוף אבל גם מאוד מאוד חשוב

שמריהו בן-צור:  אז תודה לך, ולנטלי על כל ההתארגנות וההכנה לקראת הדיון

שמריהו בן-צור:       אנחנו תמיד מנסים להסביר שיש בעיה שצריך לפתור אותה, כי אם אין בעיה אז למה צריך לעשות איזשהו שינוי? שתי הבעיות המרכזיות שאנחנו מדברים עליהן בהקשר הזה הן, אחת, ביטחון המזון ומשבר האקלים

שמריהו בן-צור:  שתיים, המחיר לצרכן בטווח הקצר

שמריהו בן-צור:  כן, כן, גם בטווח הארוך

שמריהו בן-צור:  ההסתכלות תמיד צריכה להיות כזאת

שמריהו בן-צור:  שתי הבעיות העולמיות שאנחנו והאנושות מתמודדים איתן כבר כמה שנים, ונתמודד איתן בעשורים הבאים בצורה יותר חריפה, הן משבר האקלים ואתגר ביטחון המזון

שמריהו בן-צור:  אלה שני אתגרים שמשפיעים אחד על השני ומוזנים אחד מהשני

שמריהו בן-צור:  כשאנחנו מדברים על משבר המזון – אולי לא כל כך ידוע – אנחנו מדברים על תופעה של 20 שנים

שמריהו בן-צור:  עד לפני 20 שנים, עד תחילת שנות האלפיים, מחירי המזון בעולם היו בתהליך מתמשך של ירידה

שמריהו בן-צור:  החל מתחילת שנות האלפיים המגמה התהפכה, ואנחנו נמצאים בעלייה מתמדת של מחירי המזון, אתם יכולים לראות פה את מדד מחירי המזון של האו"ם

שמריהו בן-צור:  אנחנו רואים את המשברים האקוטיים שהיו בשנים 2008, 2011 ובתקופת הקורונה שחצתה כל שיא

שמריהו בן-צור:  במרץ 2022 המשבר הגיע לשיא של כל הזמנים

שמריהו בן-צור:       כשאנחנו מדברים על משבר האקלים, אחת ההשפעות המשמעותיות של משבר האקלים היא על היבולים החקלאיים בכל רחבי העולם

שמריהו בן-צור:  משבר האקלים משפיע על כל תחומי החיים, אחד המרכזיים שביניהם הוא היבולים החקלאיים

שמריהו בן-צור:  איך הוא משפיע? הצפי הוא, על פי כל המחקרים מהעולם, אם אנחנו מסתכלים איפה נהיה ב-2050, כמעט בכל היבשות, כמעט בכל הארצות, כמעט בכל סוגי הגידולים החקלאיים היבולים צפויים להתכווץ בין 5% ל-50%

שמריהו בן-צור:  כלומר, העולם כולו – לא מדובר פה עדין על מדינת ישראל – לקראת משבר מאוד מאוד משמעותי

שמריהו בן-צור:       כשאנחנו מוסיפים לזה את המבנה הבסיסי והיסודי של איך נראה ענף מזון, וענף חקלאות בכל העולם, אחד האתגרים שלו, והוא לא ייחודי לישראל, הוא כשל השוק הקיים

שמריהו בן-צור:  חוסר איזון בין החקלאים לבין צינורות השיווק, הדבר הזה גורם לאי-יציבות אצל החקלאים ואצל כל מי שעוסק בענף הזה

שמריהו בן-צור:  מצד אחד יש בישראל 18-17 אלף משקים חקלאיים, מצד שני מעל 9 מיליון צרכנים, באמצע מעט מאוד משווקים ופערי תיווך – אני לא נכנס לוויכוח האין-סופי לגבי זה וצריך להכריע בו פעם אחת ולתמיד

שמריהו בן-צור:  מי שבסופו של דבר נושא בפערים האלה בהם הם החקלאים וגם ציבור הצרכנים

שמריהו בן-צור:  ככל שהכוח של החקלאים נחלש והמספר שלהם קטן, אנחנו עלולים להיות במקום שאנחנו כבר התחלנו בו

שמריהו בן-צור:  הריכוזיות שראינו בחוליות השיווק תאפיין גם את חוליות ייצור המזון

שמריהו בן-צור:  לחזור ולייצר שוק תחרותי והוגן, יהיה מאוד קשה וכמעט בלתי אפשרי

שמריהו בן-צור:       ואז אנחנו מגיעים לעניין הקואופרציה

שמריהו בן-צור:  לעקרונות הבסיסיים של הקואופרציה – אני לא אכנס לעקרונות הבסיסיים של הקואופרציה – יש הרבה מאוד יתרונות, לא סתם בכל העולם חלק גדול מהחקלאות וחלק גדול מהקואופרטיביים הם חקלאים

שמריהו בן-צור:  לא כי מישהו התאהב אידיאולוגית באיזשהו רעיון, אלא שיש לזה הרבה מאוד תועלות ציבוריות

שמריהו בן-צור:  למה קואופרציה? לקואופרציה יש הרבה מאוד יתרונות כלכליים כמו שאנחנו רואים במשברים השונים

שמריהו בן-צור:  יציבות עסקית הרבה יותר משמעותית מאשר עסקים אחרים

שמריהו בן-צור:  הם שורדים הרבה יותר זמן

שמריהו בן-צור:  התעסוקה והשכר תמיד תמיד לפני הרווחים

שמריהו בן-צור:  לקואופרציה יש יתרונות ייחודיים לפעילות בפריפריה, כדי לצמצם פערים בין מרכז לפריפריה

שמריהו בן-צור:  ושוב, זה לא ייחודי למדינת ישראל אלא לכל המדינות

שמריהו בן-צור:  מי שמנהל את הקואופרציה, הבעלים של הקואופרציה, חי במקום שהקואופרציה קיימת

שמריהו בן-צור:  האינטרס שלו לפתח את המקום הזה, ולא מישהו חיצוני שרוצה להשקיע ולעשות רווח או פילנתרופיה

שמריהו בן-צור:      הקואופרציה בחקלאות מאפשרת הרבה מאוד דברים

שמריהו בן-צור:  היא מאפשרת מצד אחד לשמור על הרבה מאוד יחידות ייצור תחרותיות

שמריהו בן-צור:  כלומר, הקואופרציה מאפשרת לחזק את התחרות בייצור המזון

שמריהו בן-צור:  היא מאפשרת לשמור על מגוון של גידולים חקלאיים אינטנסיביים ולא רק ללכת לקונגלומרטים גדולים, שמתמקדים ומייצרים מספר מאוד מאוד מצומצם של גידולים

שמריהו בן-צור:  זה מאפשר מצד אחד הרבה מאוד יחידות ייצור קטנות שמתחרות ביניהן, אבל הוא גם מאפשר את היתרון לגודל

שמריהו בן-צור:  לרכוש יחד תשומות, לייעל את הייצור באמצעות גידול משותף, להקים תשתיות יחד, לעבד יחד ולשווק יחד

שמריהו בן-צור:  כלומר, גם לשמור על הרבה מאוד יחידות ייצור קטנות וגם לתת את היתרון לגודל

שמריהו בן-צור:  וזה משפר את היכולת של החקלאים להתמודד עם הריכוזיות שהצגתי קודם

שמריהו בן-צור:  בסוף, וצריך לזכור, חקלאות היא תנאי הכרחי לביטחון מזון

שמריהו בן-צור:  ללא חקלאים לא תהיה חקלאות

שמריהו בן-צור:       כשאנחנו מסתכלים על מה שקורה בעולם, וכמו שאמר יושב-ראש הוועדה, שליש מהקואופרטיבים בעולם הם חקלאים

שמריהו בן-צור:  זה לא במקרה, זה לא רק משהו היסטורי ואידיאולוגי, אלא בגלל אותן יתרונות שהצבעתי עליהן

שמריהו בן-צור:  הקואופרציה היא לא נישה קטנה ונידחת בעולם, 10% מהעובדים בעולם עובדים בקואופרטיבים

שמריהו בן-צור:  כלומר, מדובר על מסה אדירה של אנשים שעובדים כהיום, ברגע שאנחנו יושבים פה, בכל העולם בקואופרטיבים

שמריהו בן-צור:  המשק המשפחתי, המשק החקלאי הקטן יש לו הרבה מאוד יתרונות ותרומות לאינטרס הציבורי

שמריהו בן-צור:  אמרתי שיחידות הייצור הקטנות הן מפתח לתחרותיות בענף החקלאות, הפיזור הגיאוגרפי שלהן, של העסקים הקטנים

שמריהו בן-צור:       הרבה פעמים הממשלה אוהבת לתמוך בעסקים קטנים, אבל כשמדובר בעסקים קטנים של חקלאים זה משהו אחר – לא

שמריהו בן-צור:  זה פיזור של עסקים קטנים שתורמים לכלכלה ולחוסן הכלכלי בפריפריה

שמריהו בן-צור:  המשק המשפחתי מתאפיין בגידולים אינטנסיביים עם פריון מאוד מאוד גבוה, והוא מספק גם גידולי נישה בכמויות קטנות, מה שאי-אפשר כמעט ואין אינטרס כלכלי לעשות כשהיחידות הן גדולות מדיי

שמריהו בן-צור:  חשוב לזכור את זה, כשאנחנו מסתכלים מה המשק המשפחתי הקטן תורם לאספקת המזון בישראל, אנחנו רואים שחלק אדיר מאספקת הירקות, וחלק מהפירות מגודלים בעיקר במשקים המשפחתיים הקטנים

שמריהו בן-צור:  זה לא משהו קטן שטוב לקבוצה קטנה, אלא זה אינטרס ציבורי

שמריהו בן-צור:  האינטרס הציבורי הוא התארגנות, בשונה ממה שנהוג לחשוב

שמריהו בן-צור:  האינטרס הוא לא של החקלאים ושל כל הציבור הישראלי

שמריהו בן-צור:  האינטרס הוא שהחקלאים יהיו מאורגנים כי זאת הדרך לייצב אספקת מזון, לייעל את הפעילות החקלאית, לחזק את התחרותיות ולהגיע לייצור סביבתי ובר קיימא

שמריהו בן-צור:       ההתארגנויות מאפשרות אספקה יציבה בהיקף מתאים, כי הן מאפשרות לשמור על יחידות הייצור שלא ייעלמו או יישחקו בשרשרת המאוד מאוד ריכוזית

שמריהו בן-צור:  כלומר, אנחנו יכולים להבטיח כמות אספקה יציבה

שמריהו בן-צור:  היא מאפשרת את המגוון של אבות המזון שאנחנו צריכים, כדי לנהל אורח חיים פעיל ובריא

שמריהו בן-צור:  היא יכולה לחזק את האיכות

שמריהו בן-צור:  אנחנו רוצים מזון טרי, עם טעם טוב, מזון בטיחותי ולא מזון מעובד או אולטרה מעובד

שמריהו בן-צור:  למשל ההתארגנויות בעולם, האיחוד האירופי מתנה את התמיכות שלו בכך שהוא ייתן את התמיכות לקואופרטיבים, ומתנה אותם בכך שהם ישמרו וידאגו לאינטרסים הסביבתיים כדי להתמודד עם משבר האקלים

שמריהו בן-צור:  בסוף אנחנו רוצים להבטיח את ביטחון המזון

שמריהו בן-צור:  נזכיר מה זה, ביטחון מזון אומר שלכולם, לא משנה מה הכנסתם או איפה הם גרים, או מהן ההעדפות התזונתיות שלהם, יהיה להם נגישות למזון בריא ובמחיר בר-השגה

שמריהו בן-צור:       ב-2015 משרד החקלאות ניהל פרויקט במסגרת החטיבה לאסטרטגיה, יושב פה הסמנכ"ל הבכיר ממשרד החקלאות

שמריהו בן-צור:  בעשורים לפני ראינו שבין השנים 2004-1995 היו בסך הכול שלוש התארגנויות חקלאיות חדשות, ובשנים 2015-2005 הוקמו שש התארגנויות

שמריהו בן-צור:  הבנו את הצורך והרצון – כן, יש רצון של חקלאים להקים קואופרטיבים

שמריהו בן-צור:  אנחנו מבינים איזה חסמים יש למיעוט של ההתארגנות מהזרם המשפחתי, כדי שהם יוכלו למלא את התפקיד הציבורי של החקלאות

שמריהו בן-צור:  ראינו שבתוכנית שמשרד החקלאות ניהל בין השנים 2016-2014 היה ביקוש מאוד גבוה להשתתף בתוכנית הזאת

שמריהו בן-צור:  עשרות התארגנויות ביקשו להצטרף ורובן נדחו בגלל שלא היה מספיק תקציב

שמריהו בן-צור:  מבדיקה שנעשתה בשנת 2018 – קיבלתי נתונים מרשם האגודות השיתופיות וממשרד החקלאות ומכל מי שהתעסק בזה, כמו הסוכנות לעסקים קטנים

שמריהו בן-צור:  הבדיקה שנעשתה בשנת 2021 מדברת על כך שמעל 70% מההתארגנויות שקמו במסגרת הפרויקט הזה ממשיכות לפעול גם היום

שמריהו בן-צור:       אנחנו רואים את הגידול, פתאום תוכנית קטנה ממוקדת, במעט מאוד כסף, מצליחה לייצר את מה שלא הצליחו לייצר בעשורים שלפני כן

שמריהו בן-צור:  לכן, המטרה שצריכה להיות לנגד עיני כולנו היא עידוד התארגנויות חקלאים, כדי להבטיח אספקה יציבה של מזון

שמריהו בן-צור:  גם מבחינת ההיקף, גם המגוון, גם האיכות וגם היעילות במחיר בר-השגה

שמריהו בן-צור:       מה כדאי לעשות? בחרנו הרבה מאוד חלופות, אני לא אציג את זה כאן, המחקר הזה מפורסם ואתם יכולים לקרוא אותו באתר של מכון יסודות

שמריהו בן-צור:  הבנו שהמדיניות הנכונה היא שילוב של כמה צעדים

שמריהו בן-צור:  מצד אחד, כמו באיחוד האירופי, לתת עדיפות להתארגנויות בקבלת תמיכות ממשלתיות

שמריהו בן-צור:  לא לקבוע שרק מי שמאורגן יקבל תמיכות, אבל מי שמגיע מאורגן יקבל עידוד נוסף כי יש אינטרס ציבורי לחזק אותו

שמריהו בן-צור:  לתת סיוע וליווי מקצועי להקמת ההתארגנויות

שמריהו בן-צור:  יש הרבה מאוד קשיים – לא נכנס לזה פה פרסמנו את זה במחקר אחר שלנו על הקואופרציה – להקים קואופרטיבים בישראל, כי חסרים אנשי מקצוע וחסרות תמיכות ייעודיות

שמריהו בן-צור:  זה אתגר להקים קואופרציה ובגלל התועלות הציבוריות הרחבות, יש אינטרס ציבורי לעשות את זה

שמריהו בן-צור:  כמובן, שצריכה להיות חקיקה תומכת ומאפשרת – ואני אגיד בסוגריים – בטח לא שעושה את ההיפך

שמריהו בן-צור:       אני אסכם, היתרונות של הקואופרציה בחקלאות והמדיניות שאנחנו חושבים שנכון לקדם הם בתמריצים

שמריהו בן-צור:  כלומר לתת את התמריץ החיובי למי שרוצה לפעול שם

שמריהו בן-צור:  אין חובה להתארגן וזאת בחירה וולונטרית להתארגן, והממשלה תדחוף את כל מי שרוצה ללכת לשם, כי זה ימלא אינטרס ציבורי רחב

שמריהו בן-צור:  מציעים שיתנו פרס, תמריץ חיובי למי שיתארגן

שמריהו בן-צור:  מדובר על שינוי ארגוני וכלכלי לא דרמטי, אבל ההשפעות שלו יכולות להיות מאוד מאוד גדולות

שמריהו בן-צור:       האתגרים שמולם צריך להתמודד ושצריכים לזכור אותם, הם שיש מגזרים בתוך ישראל שכבר מאורגנים, מאורגנים חזק ויעילים

שמריהו בן-צור:  המטרה היא לא לחזק את החזקים אלא לייצר התארגנויות במקומות שהן לא קיימות מספיק

שמריהו בן-צור:  חייבים תוכנית ליווי והדרכה להקמה ופעילות של התארגנויות

שמריהו בן-צור:  יש פה הרבה מאוד חסמים גם של הון ראשוני וגם חסמים פסיכולוגיים, ויושב-ראש הוועדה נגע במה שקרה בעשורים הקודמים

שמריהו בן-צור:  לשמור על חקיקה שמאפשרת התארגנויות ומעודדת את ההתארגנויות, יש לנו גם כמובן גאנט

שמריהו בן-צור:       אני אסכם את התועלות

שמריהו בן-צור:  למה חשוב לציבור בישראל לחזק את ההתארגנויות? אני יודע שזה בניגוד לנרטיב או לתפיסה השמרנית-כלכלית שחושבת שהתארגנות היא נגד תחרות

שמריהו בן-צור:  להיפך, זה משיג את התועלות

שמריהו בן-צור:  איזה תועלות? יחידות ייצור תחרותיות, יכולת התמודדות עם הריכוזיות בשרשרת השיווק, ייצוב ההכנסות של המשקים החקלאיים, כדי שהם לא יצאו מהענף, כדי שתהיה תחרות וייצור מזון מבוסס

שמריהו בן-צור:  יחד עם אספקת מזון יציבה, ייעול של הפעילות החקלאית, חיזוק התחרותיות וייצור סביבתי

שמריהו בן-צור:  אם נייצר את כל אלה בכלים חכמים, כלכליים ויעילים – ולא צריך להמציא את הגלגל אלא רק לראות ולפקוח את העיניים, ולהיזכר בכמה דברים שעשינו לפני כמה שנים, ולראות מה קורה היום בעולם המפותח

שמריהו בן-צור:  זה גם ישפר את ההתמודדות של הממשלה עם יוקר המחיה והמחיר לצרכן – הפוך מהמדיניות שמובילים כבר במשך הרבה מאוד שנים – וזה יחזק את ענף החקלאות שהוא תשתית לאומית, כאבן יסוד לביטחון המזון הלאומי

שמריהו בן-צור:  מה שהצגתי רובו מבוסס על מחקר שפרסמנו והובילה אותו אצלנו ד"ר לירון אמדור, המחקר מופיע באתר שלנו

שמריהו בן-צור:  תודה רבה

אלון שוסטר: עמית, תודה רבה, על הסקירה המקיפה והמתומצתת

אלון שוסטר:  אני אבקש כפי שאמרתי מעורכת הדין מירב ניר, להזכיר בקצרה איפה אנחנו מול העולם

מירב ניר: בוקר טוב, תודה רבה, היושב-ראש

מירב ניר:  אנחנו צריכים לזכור שהמציאות במדינת ישראל כפי שעמית הציג, לא שונה בהרבה מהמציאות באירופה

מירב ניר:  באיחוד האירופי כ-66% מהמשקים החקלאיים הם מתחת ל-50 דונם

מירב ניר:  אנחנו מדברים על משהו שבהחלט ניתן להקביל אותו למשק המשפחתי בישראל

מירב ניר:  קואופרציה, בדומה לישראל, גם באירופה היא אינה חובה

מירב ניר:  בכל זאת אם מסתכלים על נתח השוק של קואופרטיבים חקלאיים ביחס לתוצרת חקלאית, ניתן למצוא מדינות די רבות שבהן מדובר בנתח שוק של מעל 50%

מירב ניר:  כמו: דנמרק, שבדיה, פינלנד, אירלנד, הולנד וצרפת

מירב ניר:  כנ"ל נתחי שוק מאוד משמעותיים בגרמניה ובספרד

מירב ניר:       העובדה שנתח השוק גבוה מראה שקואופרטיבים כן מצליחים להתמודד בשוק תחרותי, וכן מהווים איזשהו גורם משיכה להתארגנות החקלאים

מירב ניר:  בד בבד, המדיניות החקלאית המשותפת של הנציבות האירופית מקדמת באופן פעיל ואקטיבי, התארגנויות וקיום התארגנויות של חקלאים

מירב ניר:  כך היא מגדירה אותם בחלק מהיעדים לתוכניות החומש החקלאיות

מירב ניר:  כאשר התארגנות מגדלים אמורה להיות בתחומים חקלאיים ספציפיים

מירב ניר:  המטרה היא שאותן התארגנויות תהיינה נשלטות על ידי המגדלים החקלאים על מנת לתת להם מענה לצרכים שלהם, ותאפשר ניהול ושליטה דמוקרטיים של אותם חקלאים

מירב ניר:  מכאן ניתן להבין את האחוז המאוד גבוה של צורת ההתארגנות הקואופרטיבית כבחירה במסגרת אותן התארגנויות, ביחס לשותפויות או חברות מסחריות רגילות

מירב ניר:       בסופו של דבר, צריך לזכור שבאירופה עם המסורת החקלאית ארוכת השנים, יש ואפשר למצוא צורות התארגנויות אחרות בנוסף לצורת ההתארגנויות הקואופרטיבית, או צורות התארגנות ייעודיות שזכו להכרה וללגיטימציה במסגרת הדין והמדיניות

מירב ניר:  החל מהתארגנויות שמטרתן להנגיש ולהקל על שימוש בציוד ובמשאבים חקלאיים בצרפת, והתארגנויות של יצרנים לטובת עיבוד ושינוע

מירב ניר:  אפילו התארגנויות ושותפויות שמוכרות בעיקר בצרפת, שמטרתן לאפשר למשקים סמוכים לאגם ציוד וכוח עבודה, על מנת להגדיל את היכולת שלהם לתת מענה בעונות חקלאיות

אלון שוסטר: בקצרה, מה המקום של המדינה או של האיחוד האירופי בעידוד הזה?      

מירב ניר: למדינות האיחוד האירופי ולאיחוד עצמו יש מדיניות לעודד, להנגיש ולהקל על הקמה של קואופרטיבים ועל צורת הפעלתם

מירב ניר:  מדובר בתמריצים למגדלים וחקלאים מאורגנים

מירב ניר:  התארגנויות מגדלים  producer organization, זכאיות לקבלת תמיכות

מירב ניר:  החל מתמיכה לצורך ההתארגנות שלהם, והמשך בהקלות ובמבני מיסוי שמכירות בייחודיות שלהם ובפטורים מדינים לעניין התחרות

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  נעבור לאורי צוק בר, סמנכ"ל בכיר ממשרד החקלאות, שעוסק בנושא זמן רב

אלון שוסטר:  לאחר מכן, נעבור לצחי מרשות התחרות, שמג'נגל בין כמה אירועים בכנסת שנמצאת בפגרה

אורי צוק בר: כמו שעמית הזכיר את הפרויקט שעשינו בשנת 2016

אורי צוק בר:  הוא הראה שיש את הצורך ואנחנו ציפינו להקמה של התארגנויות גדולות יותר

אורי צוק בר:  רוב ההתארגנויות שקמו היו יחסית קטנות, התארגנויות של חמישה או עשרה מגדלים

אורי צוק בר:  זה נתן את הדחיפה להיכנס לעניין ולבחון אותו, זה נתן אפשרות

אורי צוק בר:  למרות כל היתרונות לא לגמרי הצלחנו לפצח למה זה לא קורה יותר

אורי צוק בר:  היתרון הגדול של הקואופרטיב של מגדלים הוא שאין כאן מישהו שעושה עסק שיווקי למטרות רווח, ומשאיר לעצמו את הרווחים

אורי צוק בר:  אלא כל היתרון הוא הרווחיות הנוספת או החיסכון בעלויות, שאמור להגיע לחברים

אורי צוק בר:  זה היתרון בהתארגנות ובקואופרטיב

אורי צוק בר:  כנראה שצריך לעודד את זה כל הזמן, כי זה לא מופנם לעומק כמו באירופה

אלון שוסטר: אורי, כמתבונן מהצד שנים רבות, האם הניתוח שנתתי קודם היה פסיכולוגיה בגרוש או שיש בזה ממש? החשש הבסיסי או הרתיעה הזו מלשוב ולייצר שותפויות

אורי צוק בר: אני חושב שיש פה שילוב של שני דברים

אורי צוק בר:  אחד, החשש משותפות והחשש לסמוך על אחרים

אורי צוק בר:  ניסינו לעזור בכך על ידי ליווי משפטי, גם כלכלי וגם חברתי של יועצים שניסו לפתור את הקשיים האלה

אורי צוק בר:  והדבר הנוסף הוא הסגנון היותר רווח בישראל של הסגנון היזמי העסקי, שאנשים מחפשים לעשות את העסק שלהם

אורי צוק בר:  כלומר, להרים את החברה שלהם, את העסק שלהם, ולעשות את הרווח שלהם

אורי צוק בר:  ופחות מחפשים את החיבור המשותף

אלון שוסטר: יכול להיות, בעזרת השם, שכמו שישwework  יהיה wegrow

אורי צוק בר: בגלל שזיהינו שזה משהו של ידע, ושצריך יותר לבנות את האקו-סיסטם, שנינו את הגישה

אורי צוק בר:  אנחנו לא עושים את הפרויקט כמו בשנת 2016, של ייעוץ פרטני להתארגנויות, אלא הלכנו יותר על כיוון של התארגנויות בשיווק

אורי צוק בר:  התארגנויות בשיווק ושיווק ישיר

אורי צוק בר:  עשינו פרויקט, ועכשיו אנחנו עושים את הפרויקט המשך שלו עם ג'וינט ישראל, שנקרא דיגי-באסטה

אורי צוק בר:  תמכנו בעבודה מול חמש מועצות אזוריות, עשינו שם ממש לימוד וקורסים של חקלאים, איך להיכנס לכל הנושא של שיווק דיגיטלי וישיר

אורי צוק בר:  לעשות את זה פשוט יותר וקל יותר, כי זה קם לבד בתקופת הקורונה

אורי צוק בר:  היה המון פוש בנושא הזה וקמו כל מיני התארגנויות נקודתיות של קבוצות וואטסאפ, ושל קבוצות רכישה שמביאות סחורה לאזורים עירוניים

אורי צוק בר:  היו כמה קורסים כאלה במועצות בעמק חפר, ברמת הגולן, באשכול והתוצאות מוצלחות מאוד

אורי צוק בר:  הרבה מגדלים שמרו על החיבור הזה ועל העבודה המשותפת בהמשך

אורי צוק בר:  דווקא בערבה שפעם היו ממש מאורגנים בתחום הזה, עשו התארגנות שהיא גם לתשומות וגם לשיווק

אורי צוק בר:  אבל שם זה קצת דעך לצערנו ולא תפס

אלון שוסטר: הקשר של המשרד שלכם עם החקלאים הוא רק ישיר או שהוא גם דרך מערכות אזוריות? דרך תנועות ההתיישבות או דרך משרדים אחרים? NGO’s שמסתובבים?      

אורי צוק בר: הפרויקט שעשינו היה עם משרד הכלכלה בעזרת מערך המעוף

אורי צוק בר:  מה שעשינו עכשיו היה בשיתוף עם הג'וינט ועם המועצות האזוריות

אורי צוק בר:  אנחנו עובדים הרבה עם המועצות וגם עם המחוזות של המשרד שלנו

אורי צוק בר:  הם בקשר ישיר עם כל החקלאים בארץ

אלון שוסטר: כרגע יש פיילוט בגולן?      

אורי צוק בר: היו את החמישה האלה בסבב הראשון של הדיגי-באסטה, יש לנו פרויקט המשך מעכשיו ועד לסוף השנה

אורי צוק בר:  נבחרה בו מועצה אחת, המיקוד הוא במועצה אחת

אורי צוק בר:  זיהינו את החוסר בפרויקט הקודם כשעבדנו רק עם החקלאים ולא הייתה הכנה או לימוד של המערכת התומכת

אורי צוק בר:  לכן, הפרויקט עכשיו מתמקד בלהכשיר את המכשירים ולאמן את המאמנים

אורי צוק בר:  עושים פה עבודה של בניית מתודולוגיה, איך לעשות את זה ככלי עבודה

אורי צוק בר:  עובדים עם המועצה ובוחרים מגדלים שילמדו שלושה חודשים אינטנסיביים

אורי צוק בר:  יהיו ם כמה מגדלים שיבחרו לעבודה פרטנית וחיזוק

אורי צוק בר:       ברמת הגולן הם כבר עובדים על זה, יש להם המון יוזמה

אורי צוק בר:  חלק מהפרויקט הוא גם לעזור בדברים שהם ממילא כבר התחילו לעשות

אורי צוק בר:  הם היו מאוד מוכנים לפרויקט והגישו את ההצעה הכי טובה, והם גם זכו בה

אורי צוק בר:  הם לקחו מישהו שיידחף ויארגן את הפרויקט הזה

אורי צוק בר:  הם מנסים ליזום איזשהו מותג אזורי של הגולן, שכל תוצרת הגולן תימכר במכירה ישירה לבתים

אורי צוק בר:  קודם כל באזור הגולן והגליל ואחר כך הם חושבים גם על התרחבות

אורי צוק בר:  הם יוכשרו במסגרת הפרויקט הזה ויקבלו סיוע

אורי צוק בר:      אנחנו בתהליך של התקשרות – אני לא רוצה להגיד את הפרטים – לשנה הבאה ל-2024, מתקציב של שנה הבאה, למשהו יותר רוחבי וכלל ארצי של עזרה, סיוע והדרכה, לכל הפן הזה של אחרי שהתוצרת קיימת

אורי צוק בר:  איכות, שיווק, מיתוג כל החלק הזה של הפוסט-הרווסט, אחרי שיש כבר מוצר

אורי צוק בר:  מכאן, זיהינו חולשה יחסית שלנו במערך ההדרכה

אורי צוק בר:  הבנו שאין לנו מספיק מומחים לתחום וגם אין מספיק אנשים שיעשו את זה

אורי צוק בר:  לכן, אנחנו נעשה כאן התקשרות עם גוף שייתן את השירות הזה

אורי צוק בר:  ננסה להרחיב את ההכשרה של המגדלים לכיוון של שיווק משותף, לוגיסטיקה משותפת בשיווק, וגם להגיע ישירות לצרכנים ולדלג על השיווק שהוא בעיקר דרך רשתות שיווק

אלון שוסטר: אורי, תודה רבה

אלון שוסטר:  חשוב שתהיה כאן ושתהיה קשוב להערות שבהן צריך את הסיוע, את העידוד והאפשור שלכם

אלון שוסטר:  אנחנו נעבור למשרד הכלכלה, נתחיל עם צחי ברקוביץ'

אלון שוסטר:  אני מבקש להבהיר, איך אתם רואים את הנושא? כאשר ברור שיש רכיב שמעודד את התחרות

אלון שוסטר:  יכול להיות בהקשרים שונים ובגדלים מסוימים, בהם אנחנו מתחילים לנוע באי-נחת ויודעים שצריך לחשוב היטב על הצעדים

אלון שוסטר:  אני מבקש שתתמקד במרחב הבטוח שלשם ראוי להוביל

אורי צוק בר: חבר הכנסת שוסטר, עוד משפט על ההתארגנות

אורי צוק בר:  יש לפעמים את החשש שההתארגנות תפגע בתחרות או משהו כזה – אני עושה הקדמה קטנה וספוילר לצחי

אורי צוק בר:  אני חושב שההתארגנות של החקלאים – ולא סתם יש פטור חקלאי שמקובל בעולם המערבי – לא פוגעת בתחרות מול הצרכן

אורי צוק בר:  היא רק משפרת את כושר המיקוח של ריבוי חקלאים מול מעט קונים, ודווקא כאן היא תורמת לתחרות ולא פוגעת בה

אלון שוסטר: צחי, בבקשה

צחי ברקוביץ: תודה, אורי, על הספוילר

צחי ברקוביץ:  עכשיו יהיה לי גם על מה להיווכח, אני מרשות התחרות

צחי ברקוביץ:  דיני התחרות באופן כללי אוסרים על שחקנים להתאגד ולדבר על כמויות ומחירים

צחי ברקוביץ:  בעולם החקלאות יש את הפטור החקלאי שהוא הזכיר

צחי ברקוביץ:  הפטור החקלאי מאפשר לחקלאים להתאגד ולהקים את הקואופרציות האלו

אלון שוסטר: להבנתכם, מה הרציונל של הפטור הזה?      

צחי ברקוביץ: הפטור החקלאי נקבע עוד בשנת 1959

קריאה: למה?      

חיים ילין: הוא לא יודע, הוא עוד לא נולד

צחי ברקוביץ: רק התחלתי, למה? עשיתי על זה חצי דוקטורט

צחי ברקוביץ:  הפטור החקלאי מלווה אותנו משנת 1959, מתוך הבנה שבעולם החקלאות יש צרכים שונים שמביאים לחיי מדף קצרים, תוצרת וכולי

צחי ברקוביץ:  יש רציונליים שמצדיקים את זה ויש פטורים – אני לא רוצה להגיד דומים – בכל העולם אבל בלא מעט מדינות בעולם יש התייחסות ספציפית לחקלאות

צחי ברקוביץ:  חשוב להגיד, שפטור כמו שיש בישראל אני לא ממש מכיר בעולם

צחי ברקוביץ:  הפטור בישראל הוא גורף ולא מסויג והוא מאפשר התאגדות

אלון שוסטר: אנחנו לא מדברים על הגיוס, נכון? כי לרגע התבלבלתי

צחי ברקוביץ: לא, לא

צחי ברקוביץ:  הפטור בישראל מאוד רחב

צחי ברקוביץ:  באופן כללי המגמה שרשות התחרות מובילה לגבי הפטור החקלאי, היא צמצום של הפטור החקלאי והתאמתו ככל שניתן

צחי ברקוביץ:  כי שימוש רחב בפטור החקלאי, בניגוד למה שאורי אמר, פוגע בתחרות ופוגע בצרכן, כי הוא מאפשר הלכה למעשה למחירים לעלות

צחי ברקוביץ:  יש פה ריקוד עדין, כשאנחנו מדברים בקואופרציות בין מיצוי יתרונות לגודל – כי בהחלט יש פה יתרונות לגודל, כשחקלאים מתאגדים יחד הם חוסכים עלויות

צחי ברקוביץ:  ברור שלהקים עשרות בתי אריזה אל מול הקמת בית אריזה אחד, שממצה יתרונות לגודל זה עדיף

צחי ברקוביץ:  אבל לצד היתרונות לגודל צריך לשים לב שלא נוצר מצב שבידי הקואופרציה יש כוח שוק

צחי ברקוביץ:  אם יהיו לנו, לצורך הדוגמה, מאה מגדלי מנגו שהם משווקים בנפרד, המחיר יהיה X, אבל אם כולם יתאגדו בקואופרציה וישווקו ביחד ויהיה משווק אחד, יכול להיות והכלכלה מתארת את המצב הזה כמצב שייצר כוח שוק והמחיר לצרכן, בצד החיסכון והעלויות, עלול לעלות

צחי ברקוביץ:  לכן, כשעושים את האיזון ואת הריקוד העדין בין הקואופרציה לבין - - - צריך לשים לב, שלא נוצר פה כוח שוק בידי הקואופרציה

מטי צרפתי הרכבי: גם בידי הקמעונאים

צחי ברקוביץ: זה לא רלוונטי, נשים בצד את מה שיש בידי הקמעונאים

צחי ברקוביץ:  נשאלתי עכשיו על הקואופרציה

מטי צרפתי הרכבי: צריך להפריד בין - - - לבין מה שפוגע בחקלאות

צחי ברקוביץ: זה מצב קיים

צחי ברקוביץ:  אני מדבר על מה שקורה כשיוצרים קואופרציה חדשה, וזה האיזון שצריך לעשות

צחי ברקוביץ:  אני אגיד שבניגוד לדברים שנאמרו, באירופה למשל, כשיש תמיכות, הפטור החקלאי הרבה יותר מסויג

צחי ברקוביץ:  הוא לא יאפשר לקואופרציה להיות 100% מהשוק

צחי ברקוביץ:  נתחי שוק של שחקנים שיכולים להתאגד ביחד בסוג גידול מסוים

צחי ברקוביץ:  לצורך העניין, אפשר לדבר על מהו אחוז החקלאים המאוגדים במדינה, אבל בסופו של דבר אנחנו מסתכלים על פר-גידול

צחי ברקוביץ:  הפטור החקלאי באירופה למשל, לא מאפשר לחקלאים להיות 100% מהשוק בקואופרציה, הוא רוצה לאפשר תחרות

צחי ברקוביץ:  הפטור החקלאי באירופה אומר שחייבים לאזן בין החקלאות לבין ההגנה על התחרות והצרכן

צחי ברקוביץ:  בישראל אין שלייקסים כאלה, לכן אנחנו חושבים שהמגמה היא של צמצום הפטור החקלאי

אלון שוסטר: מהדברים ששמענו עד עכשיו, אתה יוצא מפה ויש לך הרבה משימות על הראש

אלון שוסטר:  האם ראוי שאתם, משרד הכלכלה על אגפיו השונים, תעודדו עם כל הרגישות והריקוד העדין? החיים שלנו הם ריקוד עדין

אלון שוסטר:  האם השריר הזה של עידוד שותפויות, באופן הראוי בעינייך, הוא דבר שצריך להשקיע בו ולעודד אותו?      

צחי ברקוביץ: אני לא יודע אם יש צורך

צחי ברקוביץ:  חשוב לציין, שכל עוד ההתארגנות היא וולונטרית, היא לגיטימית

צחי ברקוביץ:  אני לא חושב שצריך לכפות את זה, כמו למשל מועצות הייצור וכדומה

צחי ברקוביץ:  אני חושב שזאת שאלה שהיא פחות במגרש לנו, אם ראוי או לא ראוי

צחי ברקוביץ:  אני אומר שזאת המסגרת וזה המשחק

אלון שוסטר: בסדר גמור, מובן

אלון שוסטר:  ברשותך, נמצא איתנו אוהד מרדכי רפרנט ממשרד האוצר

אלון שוסטר:  גיבור ישראל, מרדכי

אוהד מרדכי: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר

אוהד מרדכי:  אני לא אוסיף הרבה מעבר למה שצחי אמר

אוהד מרדכי:  אני מסכים מצד אחד שלהתארגנות גם אם היא אנכית באינטגרציות, וגם להתארגנות מחוזית מסוימת גיאוגרפית בסדר גודל מסוים יש יתרונות לגודל

אוהד מרדכי:  יש התייעלות, צמצום תנודתיות, שזה מאפיין מאוד גדול בתוצרת חקלאית

אוהד מרדכי:  אנחנו רואים שבכל העולם יש במובן כזה או אחר את הדברים האלה

אוהד מרדכי:  לדוגמה, בענף החלב באירופה יש אפשרות לעשות קואופרטיבים

אוהד מרדכי:  יש ארגוני יצרנים שמגבילים אותם להיקף מסוים מהשוק של המדינה, וגם להיקף מסוים של השוק של האיחוד האירופי כולו

אוהד מרדכי:  מנגד, ואני אחזור אל הדברים של צחי, יש כמה חסרונות בדברים האלה וצריך לא לשכוח אותם

אוהד מרדכי:  התארגנות גדולה מדיי יכולה לגרום לתיאום מחירים, תיאום כמויות והשמדת תוצרת, מה שעלול להביא לעליית מחירים

אוהד מרדכי:  כשמחיר עולה לקמעונאי, המחיר עולה גם לצרכן בהמשך

אוהד מרדכי:  אני לא אכנס לכל המרווח הקמעונאי ונעשו הרבה בדיקות בנושא

חיים ילין: מתי השמידו פה תוצרת  בפעם האחרונה, תזכירו לי?      

אוהד מרדכי: במועצת הלול, אני חושב

אוהד מרדכי:  לא במועצה עצמה אבל אם, אדוני יושב-הראש, זוכר את הגרפים שהראינו על הסיפור של הפטם לפני כמה חודשים, חלק - - -      

חיים ילין: אבל - - - בשביל שייצרו בעודף

אוהד מרדכי: אני לא רוצה שייצרו בעודף

שמריהו בן-צור: זה מה שקורה בפועל

שמריהו בן-צור:  זה כתוב בתיאוריה כדאי להסתכל על מה שקורה במציאות ועל הנתונים

שמריהו בן-צור:  חלק ממה שאמרתם פה לא מבוססים, הם היו נכונים לפני הרבה מאוד שנים

צחי ברקוביץ: זה לא מדויק

שמריהו בן-צור: תביאו את הנתונים

אוהד מרדכי: היו הרבה נתונים שהראינו לפני כמה חודשים, ישבנו פה וראו מתי היו ההסכמים בענף הפטם

אוהד מרדכי:  ראו את הגרפים ואת הנסיקה שלהם בגרף

אוהד מרדכי:  וגם במועצת הלול יש תקציבים שהולכים להשמדת תוצרת – זה בסדר

אורי צוק בר: אין השמדת תוצרת

אורי צוק בר:  לא השמידו תוצרת בעשור האחרון בוודאות

קריאה: אין השמדת תוצרת, אני אחראי לזה

אלון שוסטר: ברשותכם, זה בסדר

אלון שוסטר:  הריקוד העדין הזה או החשש מוצדק

אלון שוסטר:  אני מצפה, ואני מבין שאתה עם העין למשרד הכלכלה, אבל אנחנו צריכים לראות גם את עמדת האוצר לגבי החקלאות

אלון שוסטר:  בסוף יושבים על תקציבים ומאשרים סעיפי תקציב ותקנות שונות

אלון שוסטר:  אני חושב שאנחנו מספיק מנוסים ומבוגרים – אנחנו אומנם בני 75 – כדי לדעת שצריך להיות מסוגלים לעשות גם וגם

אלון שוסטר:  גם לעודד שותפויות, עד לאותו מקום שאפשר להיות במרחב העדין בתיאום, כמו בענייני הביטחון

אלון שוסטר:  יש מרחב, האוגדה יודעת לפעול חופשי ולירות חופשי, ויש מרחב שבו חיל האויר פועל ויש מרחב לתיאום

אלון שוסטר:  אז כשעוסקים בשאלת הפטם יש מרחב לתיאום

אלון שוסטר:  הדיון הזה מיועד למרחב העצמאי והמוגן, שבו לא צריך לחשוש שמא כמה עשרות חקלאים בגולן יגרמו לאיזשהו נזק

אלון שוסטר:  זאת הכוונה בכל אופן

אורי אור: תדגיש את זה, בעיקר בגולן

ניר מאיר: אנחנו כל החקלאים בישראל

ניר מאיר:  אלון, אני מבקש הערת ביניים על הדיון הקודם

אלון שוסטר: אתה מייד ברשות דיבור

אלון שוסטר:  נציג אותך, ניר מאיר מזכ"ל התנועה הקיבוצית

ניר מאיר: אתה יודע מתי הייתה השמדת תוצרת? לפני עשרה ימים השמידו בצרפת יין בערך של 200 מיליון דולר

ניר מאיר:  ככה מתנהגת מדינה שרוצה לשמור על הענף שלה

ניר מאיר:  גם זה קורה לפעמים

אלון שוסטר: אם ככה נעבור לאלי יניר, הוא נמצא פה? הוא יצא

אלון שוסטר:  נמשיך עם עמית, יושב-ראש התאחדות חקלאי ישראל וגם מזכ"ל תנועת המושבים

אלון שוסטר:  מה שלומך? עמית יפרח

עמית יפרח: בסדר גמור

עמית יפרח:  קודם כול, תודה רבה, חבר הכנסת אלון שוסטר, על הדיון המאוד מאוד חשוב הזה

עמית יפרח:  את הנושא של ההתארגנות והקואופרציה צריך לחלק לשני מקטעים

עמית יפרח:  יש את המקטע של הגידול ויש את המקטע של השיווק

עמית יפרח:  דיברת על הרעיון המסדר שהיה כבר כשאבותינו הקימו את המושבים הראשונים

עמית יפרח:  הם הבינו שלקואופרציה יש יתרונות, ואת היכולת לנצל אותן לטובת החקלאי והצרכן

עמית יפרח:  לכן, כבר בתחילת העיסוק בחקלאות במושבים, אחד העקרונות הבסיסיים היה שיווק משותף ורכישת תשומות באופן משותף

עמית יפרח:  כאשר כל חקלאי עשה את הגידול שלו בעצמו בצורה הכי טובה שהוא יכול היה לעשות

עמית יפרח:  כך הוא ניצל את היכולות של הקואופרציה לקנות תשומות ולהפחית עלויות

עמית יפרח:  אנחנו רואים את זה היום במושבים שהם יותר מפותחים בתחומים האלה, אנחנו רואים כבר ריסוסים משותפים, מחקרים משותפים וקניית תשומות משותפת

עמית יפרח:  וכל הדברים האלה מקלים על החקלאי בכל מה שקשור בהורדת עלויות הייצור של התוצרת שלו

עמית יפרח:  לכן, בוודאי במתחם הגידול, רואים מושבים מסוימים שבעקבות הירידה במספר החקלאים באותו מושב, ידעו לנצל את העובדה שהקרקע באמצעות האגודה השיתופית מנוצלת באופן, שמבטיחה את רציפות העיבוד לאורך זמן

עמית יפרח:  גם אם יהיו פחות או יותר חקלאים במושב, אנחנו רואים שזה מאשר עיבוד מלא של כל המשבצת לאורך זמן

עמית יפרח:       מי שמכיר את הנתונים יודע שהקרקע החקלאית מנוצלת בצורה מיטבית וכולה מעובדת, למרות שבמושב מסוים יכול להיות פחות או יותר חקלאים

עמית יפרח:  עדיין, הקואופרציה מבטיחה את רציפות העיבוד לאורך זמן ואת אספקת המזון לאזרחי ישראל

עמית יפרח:       אין שום ספק, כל מה שקשור להתארגנות במקטע של העיבוד והגידול, זה בהחלט משהו שצריך לברך עליו ולעודד אותו

עמית יפרח:  ולמרות המשבר הגדול שהיה בשנות השמונים במגזר המושבי, והקריסה של ארגוני התמך, של ארגוני הקניות, של הארגונים האזוריים ומשבר האמון של החקלאים שחל בעקבות זה

עמית יפרח:  בקואופרציה ובהתארגנות אנחנו כן רואים בשנים האחרונות חזרה איטית, אבל עקבית של שימוש בקואופרציה לטובת הדברים שדיברתי

עמית יפרח:  גם בהיבטי הגידול וגם בהיבטי רכישת התשומות

עמית יפרח:  אנחנו ממשיכים ביכולת שלנו ובחיבור שלנו עם המושבים, להמשיך ולעודד את העיבוד המשותף, את הגידול המשותף ואת רכישת התשומות המשותפת

עמית יפרח:  זה במקטע הזה, ואני חושב שיש למדינה בהרבה מאוד היבטים את היכולת לעודד את זה ולחזק את זה יחד איתנו

עמית יפרח:       בהיבט של השיווק, אנחנו רואים שהמודל של השיווק המשותף בתוך המושבים הצליח לשרוד את המשברים

עמית יפרח:  ואנחנו גם רואים פה את היתרון הגדול שזה מייצר לחקלאים

עמית יפרח:  כי כמו שאתם מבינים המעבר של מדינת ישראל לשוק הרשתות יצר לחקלאי הקטן, כמעט חוסר יכולת אמיתית להתמודד בתנאי השוק הקיימים

עמית יפרח:  הוא קורס אל מול הכוח והאגרסיביות והדורסנות של רשתות השיווק

עמית יפרח:  לכן, אין ספק שהמענה שלנו כחקלאים להתמודד בתנאי השוק הישראלי, שהוא מאוד מאוד ריכוזי מבחינת מספר הרשתות והגופים ששולטים בשוק, הוא דרך יצירת פלטפורמות של שיווקים משותפים, שייצרו לחקלאי סוג של יכולת התמודדות בתוך המקטע של השיווק באופן יותר עצמאי

עמית יפרח:      אני חושב שלאורך זמן וברגע שנייצר יותר ויותר פלטפורמות כאלה, זה יכול להיות ענפי ורב-ענפי

עמית יפרח:  אבל בסופו של דבר, סביר להניח, שזה גם יפחית את פערי התיווך שאנחנו רואים, שמתקיימים היום בשוק הישראלי

עמית יפרח:  בגלל שלנו אין שליטה על המחיר, שבסופו של דבר הצרכן משלם ברשת מרגע שהתוצרת יוצאת משער המשק

עמית יפרח:  וככל שאנחנו נחזק את החלק הזה בשרשרת כהתיישבות, כמושבים וכחקלאים, אנחנו גם נביא בסופו של דבר תועלת לצרכן, ונדע להתמודד מול הרשתות ולייצר כוח קנייה, שיאפשר לצרכן הישראלי ליהנות בסופו של דבר מצמיחת הפלטפורמה הזאת

עמית יפרח:       דבר אחרון, על איך המדינה יכולה במקטע הזה לעזור לנו כחקלאים לייצר את הפלטפורמה הזאת בעיקר במושבים

עמית יפרח:  יש לנו קושי גדול מאוד

עמית יפרח:  אם אנחנו רוצים לבנות את אותו מערך שיווק, הוא מצריך את הצורך לייצר מרלוגים ובתי אריזה יותר גדולים

עמית יפרח:  היום זה משהו שקשה מאוד לייצר בפלטפורמה הקניינית ובעידוד הוועדות המחוזיות

עמית יפרח:  אני חושב שעדיף שיהיה בית אריזה אחד גדול מאשר עשרה בתי אריזה

עמית יפרח:  ואת היכולת לייצר מקומות שבהם נביא את התוצרת ודרכם נשווק

עמית יפרח:  יש קושי מבחינה תכנונית וקניינית לייצר את הדבר הזה, והמדינה באמצעות רשות מקרקעי ישראל, ובאמצעות מוסדות התכנון צריכה לתת לזה תיעדוף, ולאפשר לנו להרים את הפרויקטים האלה

עמית יפרח:  זה יאפשר לנו את בניית הפלטפורמה בצורה הרבה יותר טובה

עמית יפרח:       כמו שאמר אורי, בצד החקלאות יש לנסות ולהטמיע את החשיבות של השיווק המשותף

עמית יפרח:  של ההתארגנות דרך משרד החקלאות, דרך ההדרכה, דרך ההכוונה

עמית יפרח:  אנחנו מצידנו נירתם לדבר הזה בכל הכוח

עמית יפרח:  תודה

אלון שוסטר: תודה, עמית, על הדברים המאלפים, כולל החידוד של הצורך לתמוך גם בהיבטי התכנון והקניין

אלון שוסטר:  לפני שאני עובר לניר מאיר – ניר, אתה ברשות דיבור בעוד רגע – אני אציין בפליאה, בתדהמה ובזעם, את העובדה שנציגי רשם האגודות השיתופיות נקראו לצאת מהשולחן האליפטי שלנו בהוראת לשכת מנכ"ל המשרד

אלון שוסטר:  מנהלת הוועדה ד"ר עידית חנוכה עומדת בתוקף מול לשכת המנכ"ל

אלון שוסטר:  קודם כול, יוחזרו הפליטים ולכל הפחות נקבל התייחסות כתובה על עמדת המשרד והרשם בסוגייה הזאת, שהיא בוודאי לא רק סוגייה שעוסקת רק במגבלות התחרות אלא יש גם היבטים נוספים

אלון שוסטר:  מבחינת האיגוד השיתופי – אני מסתכל על שלומית שיחור שנמצאת כאן איתנו, לשעבר רשמת האגודות עד לא מכבר – הדברים ידועים וטובים

אלון שוסטר:  אחריות משרד הכלכלה היא על ההתאגדות השיתופית הכוללת, לא רק בייצור ולא רק בחקלאות

אלון שוסטר:  והיא גם – כמו שאומר הגשש – אבקש תחרות הוגנת

אלון שוסטר:  זה תפקיד כפול של המשרד ואנחנו נתבע אותו

אלון שוסטר:  כרגע, בשידור חי, אנחנו בעיצומה של דרמת התנגשות בין הרשות המחוקקת למבצעת

אלון שוסטר:  בבקשה, ניר

ניר מאיר: אני חושב שההתנגשות הזאת והאפיזודה הזאת ממחישות לא מעט את המצב הדואלי שבו אנחנו נמצאים

ניר מאיר:  שני הגופים האלה, גם הממונה על התחרות וגם האגף לאיגוד שיתופי יושבים באותו משרד

ניר מאיר:  והעובדה שהמשרד הזה נתן עדיפות אחד על השני מסבירה חלק גדול מהדילמה

ניר מאיר:  אני חושב שיש כאן סוג – כמו הרבה מאוד בכלכלה הישראלית – של אמונות ומנטרות שנקבעו אי שם לפני 40-30 שנים ולא נבדקו מאז

ניר מאיר:  מספרים שמשמידים תוצרת – אז מספרים

ניר מאיר:  בסופו של דבר, אני אגיד את זה בזהירות, אני מייצג מגזר ששימר את כל היכולות הקואופרטיביות שלו למעט אחת, שהייתה מכירת תנובה

ניר מאיר:  הוא שימר את כל היכולות הקואופרטיביות האחרות ורואה בזה ברכה גדולה

ניר מאיר:       	אני חושב שכדאי מאוד שגם המשק המשפחתי ימצא את הדרכים להיתמך ולבנות מערכות כאלה, כי זה מייצב ענף מאוד בעייתי עם מציאות מאוד מסוכנת, כפי שעמית תיאר בהתחלה, אם אנחנו רוצים ללכת למצב של פיתוח השקעות וטכנולוגיות חדשות

ניר מאיר:  מדובר בהשקעות מאוד כבדות והסיכון הוא עצום

ניר מאיר:  ואני חושב שאין כוח יותר חזק בכלכלה מיתרון הגודל, ומוכרחים להעמיד את הכוח הזה לרשות החקלאים הקטנים

ניר מאיר:  ואם באירופה מירב מדברת על משקים של 50 דונם, זה לא ממדים אחרים מהחקלאות שלנו

ניר מאיר:  אם יש בשורה שאני מצפה שתצא מהוועדה הזאת היא בדיוק למשרד הכלכלה, שיאזן בין שני האגפים בתוכו

ניר מאיר:  אנחנו לא מחפשים להתעשר על חשבון המדינה, אנחנו מחפשים לפתח ולחזק את החקלאות הישראלית, לאו דווקא על חשבון הצרכן

ניר מאיר:  אנחנו צורכים כבר עשר שנים, ואנחנו לא עומדים מול הצרכן אלא מול הרשתות

ניר מאיר:  הדבר הזה יצטרך להיות מובן אחרת זה קרב מכור מראש

ניר מאיר:  אני באמת חושב שכדאי שיצאו מהדיון הזה מסקנות וקריאה לממשלת ישראל איך לנהוג, כי אני חושב שיש כאן התנהלות שגויה והמחיר שלה כבד

ניר מאיר:  היא נשענת על אקסיומות מלפני 30-20 שנים, וכדאי לבדוק את ההחלטות שיתקבלו ואת התוצאות שיתקבלו

ניר מאיר:  אני מקווה שיהיה לזה המשך

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  אני אבקש מידידי דוד קוכמן, מזכ"ל תנועת האיחוד החקלאי והמושבים, לשאת את דברו לאומה

אלון שוסטר:  לאחר מכן, אורי דורמן

דוד קורן: תודה, יושב-ראש הוועדה, חברי חבר הכנסת שוסטר, על הדיון החשוב הזה

דוד קורן:  המצב שאנחנו נמצאים בו נעשה לא פתאום אלא בכוונת מכוון

דוד קורן:  בשונה ממה שקורה בעולם המודרני ובכל העולם בעצם, שקואופרטיבים מצליחים ומתפתחים

דוד קורן:  יש המון חברים בקואופרטיבים והמון קואופרטיבים מעודדים

דוד קורן:  האו"ם מעודד קואופרטיבים, יש אפילו יום לקואופרטיבים בעולם

דוד קורן:  במדינת ישראל לא רק שאין עידוד אלא אפילו החוק שעוסק בקואופרציה הוא חוק ארכאי שקודם מתקופת המנדט, ומאז לא קודם ואינו חוק מודרני כמו שהיינו רוצים שיהיה

דוד קורן:  במידה מסוימת, כל האנשים שיושבים כאן – חוץ מהאנשים שמגיעים מהרגולציה ולא מקשיבים וחיים את האתמול – מנסים לשכנע את המשוכנעים למעשה

דוד קורן:        הקואופרציה עשויה להיות הצלה למשק המשפחתי, הצלה ממש של היכולת שלה להתקיים

דוד קורן:  המשק המשפחתי כולו היום נמצא במשבר קשה מאוד מבחינה חקלאית

דוד קורן:  ללא חשיבה אחרת ושינוי מגמה, המצב לא יהיה טוב ולא יהיה טוב גם למדינה

דוד קורן:  כל דבר שפותחים לייבוא, אנחנו רואים את התוצאות של השום ואת התוצאות של הדגים, ואנחנו רואים את התוצאות שמי שמרוויח הם אלה שמשווקים

דוד קורן:  האזרחים מפסידים והחקלאים מפסיקים לגדל

דוד קורן:  לא עגבניות ולא שום ועוד כל מיני דברים אחרים

דוד קורן:  אנחנו רואים את המגמות אבל באוצר הם ממשיכים במנטרה שלהם

דוד קורן:  ברשות התחרות אני שומע שהמנטרה היא אותה מנטרה

דוד קורן:  אני חושב שחלק משמעותי בעבודה שלנו כאן הוא שצריך להיות שינוי בתפיסה, זה לא עולה הרבה כסף

דוד קורן:       נושא הקואופרציה נעלם והוכחד כמעט לחלוטין באקדמיה

דוד קורן:  יש מעט מאוד מומחים בארץ שעוסקים בקואופרציה בישראל

דוד קורן:  בהתערבות שלי ובשכנוע אישי שלי יש שתי אקדמיות שמלמדות קורס בחירה בנושא קואופרציה, לכל היותר מלמדים את זה כשיעור בדיני חברות

דוד קורן:  בארץ לא מלמדים בשונה ממה שקורה בעולם

דוד קורן:  בעולם יש אוניברסיטאות, מחלקות שלמות ומחקרים שלמים בנושא של קואופרציה

דוד קורן:  יש שם עידוד של מחשבה קואופרטיבית

דוד קורן:  לצערי הרב, בארץ הנושא הזה כמעט והוכחד באקדמיה, שהיא הגורם להתפתחות האנשים ושל אלה שמלמדים

דוד קורן:  אלה שהולכים לעבוד ברגולציה ולא מבינים מה זה קואופרציה – מדברים כמו שהם מדברים כאן

דוד קורן:  אם הם היו לומדים מהם קואופרטיבים ומהן המשמעויות שלהם, יכול להיות שהם היו חושבים אחרת ומנסים לעזור בעניין הזה

אלון שוסטר: מכיוון שאתה לומד את הנושא, ומכיוון שאנחנו אמונים על החופש האקדמי, מה ראוי לעשות? מה הכלים שעומדים בידי הממשלה או בידי הכנסת כדי לעודד את המגמה הזאת?      

אורי אור: בעיניי, הנושא של האקדמיה הוא קריטי וחשוב ביותר, אני משקיע בכך המון המון מאמץ

אורי אור:  לכן, אני חושב שזה צריך לעבור בעבודה מול הגוף הממונה על האקדמיות, להגיד להם לדחוף את הנושא הזה ולהקצות לכך משאבים

אורי אור:  באקדמיה אומרים לי, אם יהיו משאבים אנחנו נקצה, כי אין לנו אפילו מרצים מומחים

אורי אור:  צריך להביא מישהו חיצוני ולהקצות לכך כסף

אורי אור:  מדובר בכסף קטן, עלותו של קורס סמסטריאלי באקדמיה הוא כ-30 אלף שקל, זה כסף קטן

אורי אור:  כלומר, בשנה אחת צריך להוציא חצי מיליון שקל כדי לעשות את זה בעשר אקדמיות בארץ, ולהתחיל להכניס סטודנטים שילמדו

אורי אור:  ואולי בסופו של דבר יתחילו להיות מתמחים ומומחים שיילמדו את זה, ואז יבינו שזה צורך שצריך להיות לא רק במרחב הכפרי

אורי אור:  נושא הקואופרציה הוא בכל העולם, הוא עוסק באין ספור נושאים: ביטוח בניין, שיכון, ספורט וכל דבר שאנחנו יכולים לחשוב עליו

אורי אור:  ולכן, אני חושב שזה נושא שהוא חשוב בעיניי

אורי אור:       שינוי הרגולציה חייב להיעשות

אורי אור:  אם לא במשרד רשות המיסים אז במשרד המשפטים

אורי אור:  נושא חשוב בעיניי הוא גם גמישות חוק ההתיישבות, חוק ההתיישבות הוא חוק ארכאי

אורי אור:  אם אנחנו עושים התארגנות קואופרטיבית שהיא לא רק פנימית של היישוב, העניין הזה צריך להשתנות, ולאפשר גמישות של חקלאים שמייצרים יחד גידולים משותפים כדי לייצר התארגנות

אורי אור:  נדרשת כאן חשיבה אחרת, אני יודע שיש רצון טוב אבל זה תקוע ברשות מקרקעי ישראל, לא מבינים כל כך את הנדרש

אורי אור:  אני חושב שבמשרד החקלאות יש הבנה לכך

אורי אור:       שני דברים אחרונים שאני רוצה להתייחס אליהם

אורי אור:  הייתי פעם בסיור עם ראשי קיבוצים באירופה כדי לראות איך הדברים עובדים שם

אורי אור:  הקואופרטיבים בשיווק מעודדים על ידי הממשלות, כלומר חלק מהתקציבים שהמדינה נותנת לחקלאים ניתנת באמצעות קואופרטיבים לשיווק, בכוונת מכוון

אורי אור:  תבואו לשווק דרך הקואופרטיב, שם תקבלו את הסיוע הכלכלי שלכם, וגם נוכל להיות כוח מכירה נכון ולאפשר לחקלאים להתפרנס בכבוד בדרך הזאת

אורי אור:       הדבר האחרון שהוא תקלה, ואני שמח שאני הייתי מעורב במה שאמר כאן סמנכ"ל האסטרטגיה במשרד החקלאות על כל נושא הדיגי-באסטה או כל נושא הניסיון

אורי אור:  הבנו שבמכירה ישירה הבעיה הגדולה היא עם החקלאים עצמם, שצריכים להבין שהם מפסיקים להיות רק מגדלים ולהתחיל להתעסק גם בעבודה מול לקוח הקצה

אורי אור:  עד עכשיו לא היה להם קשר עם לקוח הקצה, וזאת עבודה לא פשוטה ולא קלה

אורי אור:  נעשתה עבודה מזערית של משרד החקלאות, לשמחתי זה התחיל אבל נפסק לחלוטין

אורי אור:  היו צריכים להעצים את זה גם בעבודה מול המועצות האזוריות ואל מול החקלאים, כדי להגדיל את הנושא של ההדרכה ואת ההטמעה של הנושא הזה

אורי אור:  כאן צריכה להיעשות עבודה גדולה מאוד של כל הגופים: התנועות, התאחדות חקלאי ישראל, משרד החקלאות וגופים אחרים, כדי להטמיע את הצורך ולייצר את האפשרות למכירה ישירה

אורי אור:  כמובן, לשנות את הרגולציה שתאפשר את המכירה הישירה, יש כאן בעיות קשות מאוד

אורי אור:       רשות מקרקעי ישראל הבינה שחקלאים יכולים לגדל חקלאות, אבל היא חושבת שאת החקלאות היא צריכה לגדל כדי לייצר לעצמה ולאכול בעצמה

אורי אור:  אבל אם חקלאי רוצה למכור את זה במכירה ישירה זה שומו שמים – זה אסור

אורי אור:  הוא חייב לגדל את זה למשווק ולא למכור את זה במכירה ישירה, אחרת יש לו בעיות קשות מאוד עם רשות מקרקעי ישראל

אורי אור:  זה צריך להשתנות, תודה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  אורי דורמן, מנכ"ל התאחדות חקלאי ישראל

אורי אור: מזכ"ל

אלון שוסטר: מזכ"ל

אורי אור: יש הרבה מזכ"לים פה

אורי אור:  אנחנו שומרים על ההגמוניה של הסוציאליזם, נכון?       

אלון שוסטר: מה? מה? אורי, בבקשה

אורי אור: בוקר טוב, בוקר טוב

אורי אור:  תודה לאלון על הדיון

אורי אור:  אני אתייחס לפן החקלאי

אורי אור:  כשאנחנו מסתכלים על חקלאות ישראל – והתייחסו כבר לנושא הזה אבל אני אתייחס לזה עוד פעם – החקלאות במדינת ישראל הוקמה על בסיס קואופרטיבי

אורי אור:  אם לא היו קואופרטיבים לא היינו מגיעים בחקלאות להישגים שהגענו אליהם בקיבוצים, במושבים ובמושבות

אורי אור:  אני רוצה להזכיר משהו שקרה לא לפני הרבה שנים, אבל נוטים לשכוח אותו

אורי אור:  מדינת ישראל הייתה אחת המדינות המובילות בעולם בייצור חקלאי

אורי אור:  אתה זוכר את זה, אלון? ייצאנו המון מהעוטף: עגבניות, פלפלים וכולי

אורי אור:  מה זה היצוא הזה? היצוא הזה הוא ייצור בעודף, נכון?      

אלון שוסטר: היה שיר כזה: "על המשחתות הישנות יטעינו תפוחי זהב"

מטי צרפתי הרכבי: זה לא היה עודפים, זה היה מכוון

אורי אור: בסדר, אני אומר במירכאות

אורי אור:  מבחינת אזרחי ישראל והייצור המקומי זה היה ייצור בעודף, ולא היו השמדות

אורי אור:  ובמקרים יוצאי דופן היו עושים השמדות, אבל בעצם כל מה שהיו מייצרים יותר מהצריכה של אזרחי מדינת ישראל הלך ליצוא

אורי אור:  היצוא היה הקטר של החקלאות כי נדרשנו לעשות כל מיני דברים ברמת הצרכן המקומי, אמרנו שנעזוב את זה, לא מגיע לו שיהיה לו איכות ואת כל הדברים האלה

אורי אור:  עכשיו הדברים האלה השתנו

אורי אור:  ממתי הם השתנו? הם השתנו שהתחילה התפיסה שהיבוא יפתור את הכול, ואנחנו רואים שזה לא פתר

אורי אור:       היכולת שלנו היום להתמודד עם התחרות החדשה שיוצרים לנו במציאות הזאת של הייבוא, ובתפיסה של הורדת מכסים, יבוא, תמיכות, שחושבים שזה מה שיוריד את יוקר המחייה

אורי אור:  היכולת שלנו להתמודד עם התחרות החדשה כדי לשפר את כושר התחרות שלנו היא רק באמצעות קואופרטיבים, זה האמצעי ולמרות שהמדינה לא כל כך אוהבת את העניין הזה

אורי אור:  גם אני ראיתי את אותם דברים – במקרה היינו יחד דודו ואני בסיור הזה – אתמול שמעתי מחגי שניר, שהוא מנהל שם, שהוא נפגש עם שמא האיטלקי

אורי אור:  שמא האיטלקי הוא קואופרטיב

אורי אור:  הוא קואופרטיב שהחקלאים נמצאים בפנים עם תקציבי מדינה

אורי אור:  אנחנו יודעים איזה בעיות יש לנו היום בנושא ההדרכה החקלאית

אורי אור:       הדרך שלנו להתמודד עם המציאות החדשה, גם עם משבר האקלים שהוזכר פה, וגם במציאות החדשה מבחינת היכולת שלנו, ומבחינת התחרות זה בהתארגנויות, בהשקעות גדולות שהחקלאות זקוקה להן וצריכה אותן

אורי אור:  יש 2

אורי אור: 6 מיליארד שקל שנמצאים באוצר, ואני קורא לכם לשחרר אותם ולתת לנו להתחיל להשקיע את הסכום הזה

אורי אור:  אבל להשקיע סכומים ניכרים – ניר כבר הזכיר את זה – בכל ענפי החקלאות

אורי אור:  היכולת לעשות את זה היא באמצעות התארגנויות

אורי אור:       הדבר האחרון שאני רוצה להזכיר, מדברים במדינת ישראל כל הזמן על ריכוזיות

אורי אור:  ריכוזיות וריכוזיות

אורי אור:  אנחנו לא הדוגמה, אנחנו הדוגמה ההפוכה של ריכוזיות

אורי אור:  אנחנו הדוגמה של ביזור

אורי אור:  אצלנו אין ריכוזיות ואין אצלנו שבע רשתות שיווק שמכתיבות את מה שעושים

אורי אור:  היכולת שלנו להתמודד בביזור הגדול שקיים היא באמצעות קואופרטיבים, והוזכר שקואופרטיבים הם עניין וולונטארי, לא מכריחים אף אחד להיות בקואופרטיב

אורי אור:  אני מצטרף לקריאה, חבר הכנסת אלון שוסטר, שהמדינה צריכה לעשות חישוב מסלול מחדש בנושא הזה, כי זאת הדרך להתמודד עם העתיד שמצפה לנו, משבר האקלים ומשבר המזון

אורי אור:  ובאמצעות זה מדינת ישראל יכולה להתמודד עם המשברים האלה

אורי אור:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה, אורי

אלון שוסטר:  בהצלחה בתפקיד, נדמה לי שזאת הפעם הראשונה שאתה פה בתפקיד?      

אורי אור: כבר פעם שנייה

אלון שוסטר: פעם שנייה, נכון

אלון שוסטר:  סימן שנהנינו הקיץ

אלון שוסטר:  אני עובר ליוני דמרי, שהכלכלה בכלל החקלאות של תנועת המושבים?       

יוני דמרי: בוקר טוב, תודה רבה, אדוני היושב-ראש

יוני דמרי:  אני מנהל את האגף החקלאי בתנועת המושבים

יוני דמרי:  ראשית, אני אציין שבמסגרת הפעילות שלנו בתנועה עסקנו בנושא קואופרטיבים בשנה האחרונה, ויעידו חלק מהחברים פה שהצטרפו אליי לאחד מהסיורים

יוני דמרי:  מהן היתרונות של הקואופרציה כולנו מכירים, רובנו המכריע מכיר

יוני דמרי:  את התיאוריה אנחנו מכירים והייתי רוצה דווקא לעסוק בהמשך ברמה הפרקטית

יוני דמרי:  בנושא של קואופרציה במושבים, אנחנו מכירים את ההיסטוריה ואת העבר, אבל אני רואה פה נקודה של קצה אור

יוני דמרי:  הדור ההוא שסבל מהקואופרציה התחלף, ונכנס דור צעיר שכן ישמח להכיר וליהנות מהיתרונות של הקואופרציה

יוני דמרי:       עם זאת, אחד האתגרים שלנו היום הוא להכניס חקלאים צעירים למדינת ישראל

יוני דמרי:  לשכנע חבר'ה צעירים לקום ולהיכנס לדבר הזה

יוני דמרי:  אחד מהחסמים המרכזיים הוא החסם של העלות הכלכלית

יוני דמרי:  אני חושב שלקואופרציה יש את היכולת לשחרר ולפתור את החסם הזה, כי אם משרד החקלאות והאוצר יסייעו, יממנו ויתקצבו את העניין הזה, זה יסייע להכניס חבר'ה צעירים

יוני דמרי:       יש פתרון לחשש מההיסטוריה ומהעבר של קואופרציה במושבים

יוני דמרי:  הטכנולוגיה מאפשרת לפקח ולפורר גם את החסם הזה, אם האנשים פחדו להיכנס שמא ייווצר חוסר אמון כזה או אחר

יוני דמרי:  סיירתי לא אחת בקואופרציה של ענבי טלי, וראיתי איך הכול מנוהל ברמה הטכנולוגית, הכול בסדר וזה אפשרי

יוני דמרי:  ברמה הפרקטית אני דווקא פונה אליך, אורי, חברי

יוני דמרי:  ישבנו יחד לא מזמן בנושא הזה, ואחת הדרכים שאני רואה לקידום קואופרציה היא דרך הוועדות החקלאיות

יוני דמרי:  שוחחנו על זה שמי שמכיר את השטח הכי טוב הם אותם ראשי הוועדות החקלאיות, ואין את זה בכל המועצות

יוני דמרי:  הייתי שמח שבעתיד הקרוב, אחרי הבחירות המוניציפליות נלך יחד למועצות השונות, ונקדם הקמת ועדות חקלאיות איפה שאין

יוני דמרי:  ובעזרת אותן ועדות חקלאיות שיקומו, ננסה לקדם את המהלך הזה של הקואופרציה

יוני דמרי:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  ציינתי קודם את שלומית שיחור, עד לא מכבר הייתה הרשמת של האגודות השיתופיות

אלון שוסטר:  היום מתמודדת על המשך דרכו של המרחב הכפרי בגליל

שלומית שיחור רייכמן: בעמק יזרעאל

שלומית שיחור רייכמן:  קודם כול, תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על ההזמנה ועל הזכות לשאת כאן את הדברים

שלומית שיחור רייכמן:  אני רוצה להגיד בתחילת הדברים, שברור לכולנו וכולנו כאן סבורים שהמרחב הכפרי חשוב למדינת לישראל

שלומית שיחור רייכמן:  הוא חשוב לכלכלה הישראלית, הוא חשוב לחברה הישראלית והוא חשוב לביטחון הישראלי

שלומית שיחור רייכמן:  אני חושבת שהבעיה המרכזית, וממה שראיתי בשנתיים האחרונות בהן הייתי ראשת האגף לאיגוד שיתופי במשרד הכלכלה, הוא שאין תפיסה הוליסטית לגבי המרחב הכפרי

שלומית שיחור רייכמן:  אנחנו מחולקים כל הזמן ליותר מעשרה משרדי ממשלה, אפשר למנות אותם כאן אבל אני אחסוך לכם, ליותר מ-20 רגולטורים ורגולטוריות

שלומית שיחור רייכמן:  אגב, כולם נהדרים וטובים, אבל הסמכויות מחולקות

שלומית שיחור רייכמן:  מעין איים כאלה, שלפעמים הרגולציות בעצמן סותרות אחת את השנייה

שלומית שיחור רייכמן:       בנוסף לכול חוסר יציבות שלטונית

שלומית שיחור רייכמן:  עבדתי עם שלוש ממשלות בשנתיים האחרונות, שנתיים של הליכוד ואחת של ממשלת השינוי

שלומית שיחור רייכמן:  אני חושבת שזה מוסיף עוד אירוע שאנחנו חייבים להתמודד איתו

שלומית שיחור רייכמן:  זאת הבעיה מבחינתי, מה עושים עם זה? אני באופן אישי בחרתי להתפטר מהתפקיד המדהים שהיה לי, כרשמת האגודות השיתופיות – ורוב האנשים שנמצאים פה מכירים ויודעים את זה – כדי לבוא ולהיות ראשת המועצה הבאה של עמק יזרעאל, כדי לעשות את זה – To be the thing

שלומית שיחור רייכמן:      אני חושבת שראשי המועצה היום הם הגורם הנכון, וציין את זה הסמנכ"ל הבכיר של משרד החקלאות

שלומית שיחור רייכמן:  הם הגורם הנכון שיודע מצד אחד גם לראות את החקלאים והחקלאיות, ואת התושבים והתושבות בלבן של העיניים

שלומית שיחור רייכמן:  לחבר את משרדי הממשלה השונים ואת הרגולטורים השונים והשונות

שלומית שיחור רייכמן:  יחד עם התנועות המיישבות ועם כולם

שלומית שיחור רייכמן:  אני חושבת ש-1

שלומית שיחור רייכמן: 2 מיליארד אנשים ונשים בעולם לא טועים

שלומית שיחור רייכמן:  הסיפור של הקואופרציה חשוב לחקלאות, יושבים פה שניים לצדי, אחד מהם גלעד יפה שהוא המזכיר של נהלל, המושב שלכם קיים כבר 102 שנים, עוד לפני שהוקמה המדינה, עם כמה שמתווכחים על אמצעי הייצור ועל מה שהמדינה נתנה

שלומית שיחור רייכמן:  מה יש לחקלאים חוץ מקואופרציה? ומשם הדיון צריך להתחיל

שלומית שיחור רייכמן:  1

שלומית שיחור רייכמן: 2 מיליארד אנשים שעובדים בקואופרציות ברחבי העולם, והם חברים בקואופרציות – אתם יודעים את זה יותר טוב ממני, זה לא עניין של שמאל ולא של ימין – יש הרבה קואופרטיבית יצרנים וצרכנים של הימין ברחבי העולם וזה לא שם

שלומית שיחור רייכמן:  הסיפור הוא ניצול היתרון לגודל, זה הכול – זה הסיפור כאן

שלומית שיחור רייכמן:      עכשיו, מה אני הולכת לעשות עם זה, ומה ראשי מועצה צריכים לעשות מזה

שלומית שיחור רייכמן:  אחד, אני חושבת שהסיפור הוא דרך הרשויות המקומיות

שלומית שיחור רייכמן:  חבל שעמית בן צור יצא כי אני חושבת שאחת המסקנות מהעבודה המדהימה שהם עשו במכון יסודות, היא באמת שצריך לעשות שיתופי פעולה בתוך הפריפריה, בין הערים ובין המועצות האזוריות ולחזק אחת את השנייה

שלומית שיחור רייכמן:  שותפים נוספים מלבד משרדי הממשלה הם גם הארגונים הכלכליים שנמצאים שם ויושבים חזק, ויודעים לעשות קואופרציה ויודעים לעשות כסף טוב

שלומית שיחור רייכמן:  יודעים לעודד ולחזק כלכלה מקומית ובטח כלכלה של פריפריה

שלומית שיחור רייכמן:  אנחנו נעשה תוכנית אזורית עם משרד הכלכלה – שאגב חבל מאוד שהנציגים יצאו מהדיון, אבל גם השר היום וגם המנכ"ל הנוכחי מקדמים תוכנית של קלסטרים ברחבי המדינה

דוד קורן: אשכולות

שלומית שיחור רייכמן: אשכולות

שלומית שיחור רייכמן:  כדי למצוא את היתרונות דווקא לגודל, בשפה הזאת

שלומית שיחור רייכמן:  למצוא את היתרונות לגודל ואת מנועי הצמיחה המקומיים בכל מקום, ושמשרד הכלכלה ישקיע במקומות האלה

שלומית שיחור רייכמן:  גם משרד החקלאות, גם משרד האנרגיה, גם משרד התשתיות, גם משרד הנגב והגליל וכולי

שלומית שיחור רייכמן:  דיברו כאן על חיזוק ביטחון המזון, כמובן, תעסוקה וחיזוק הפריפריה כלכלית וחברתית

שלומית שיחור רייכמן:  ואני חושבת שמה שאני הולכת לעשות הוא לעבור ענף ענף בעמק – אני אשת שטח – מושב מושב, משק משק, ולבנות בעמק שלנו תוכנית אסטרטגית לחקלאות אזורית, יחד עם כל השותפים שלנו

שלומית שיחור רייכמן:  יחד עם הרשויות מסביבנו, יחד עם התנועות המיישבות, יחד עם משרדי הממשלה השונים – זה לא בשמים

שלומית שיחור רייכמן:      איך אני הולכת לעשות את זה, באמצעות הקמה של יחידה לחקלאות קרקע ומים שתוביל את החקלאות בעמק לצד הוועדה החקלאית

שלומית שיחור רייכמן:  היא תהיה המסגרת האחראית, היא תעודד את ההתארגנויות השיתופיות, היא תקדם את החקלאים והחקלאיות ואת המושבים בעמק

שלומית שיחור רייכמן:  ובתקווה אחר כך בעוד מועצות אזוריות בישראל

שלומית שיחור רייכמן:  הכוונה להסיר חסמים, להוריד רגולציה ולפתוח דלתות

שלומית שיחור רייכמן:  אחד הדברים החשובים הוא ללוות את ההתארגנויות משלב הקמתם והלאה

שלומית שיחור רייכמן:  משפט אחרון, אני אופטימית – מאוד אופטימית

שלומית שיחור רייכמן:  אני חושבת שהמועצה האזורית היום הרבה יותר מפעם יכולה להיות הרבה יותר חזקה, לקחת מקומות שהם מוחלשים היום בין הכנסת לממשלה ולרשות השופטת

שלומית שיחור רייכמן:  אני חושבת שרשויות מקומיות ומועצות אזוריות חזקות יודעות לעבוד מצוין עם משרדי הממשלה השונים ובשיתופי פעולה

שלומית שיחור רייכמן:  עם היעדים של משרדי הממשלה, עם המטרות ועם התקציבים שלהם

שלומית שיחור רייכמן:  אני אופטימית לגבי החקלאות בעמק יזרעאל, אני אופטימית לגבי החקלאות הישראלית – ויאללה, ב-1 בנובמבר מתחילים

שלומית שיחור רייכמן:  תודה רבה

אלון שוסטר: תודה

אלון שוסטר:  עורך הדין, ישי פולק, מנכ"ל התאחדות האיכרים

ישי פולק: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אחד היתרונות לדבר אחרון הוא שאתה יכול להיות מתומצת

אלון שוסטר: אתה לא אחרון

אלון שוסטר:  יש לנו את צחי בן עיון, חיים חבלין, ליאור, שמחה ורני פרידלנדר

ישי פולק: אדוני, אני אתמצת בשלוש נקודות עיקריות

ישי פולק:  קודם כול, כל מה שנאמר פה מרכז בפנייך את הבעיה האמיתית, אבל צריך לחדד שלוש נקודות קטנות

ישי פולק:  סעיף 3 בחוק ההגבלים העסקיים או חוק התחרות הכלכלית כמו שהוא נקרא היום, תוקן רק לפני שש שנים

ישי פולק:  לפני שש שנים הם הוציאו בעזרתנו הרבה, את נושא הסיטונאים מהפטור שהיה בחוק

ישי פולק:  לכן, האמירה שמדובר בחוק שצריך לצמצם אותו או לצמצם את הפטור שיש לחקלאים היא לא נכונה

ישי פולק:  מפני שכבר לפני שש שנים שהדבר הזה עלה, הוציאו את הסיטונאים שנתנו את הכוח לתיאום מחירים בין הקמעונאים, כי הם היו סיטונאים של הקמעונאים

ישי פולק:  לכן, זאת אמירה שצריכה להיאמר פה

ישי פולק:  כשאנחנו מבינים שהחסם הזה של הפטור ושל היכולת הקואופרטיבית בין החקלאים, עמית הזכיר את זה, שהחסם הכי גדול בהקשר הזה נופל בתכנון ובבנייה

ישי פולק:  כשאנחנו מדברים על המושבות זה באלף רמות קריטי יותר מאשר בקיבוצים ובמושבים

ישי פולק:  אנחנו משחקים אל מול רישוי העסקים המקומי, אל מול הירקנים המקומיים, שבגין אותה פעולה משלמים ארנונה ומפעילים לחץ על ראשי הערים לפגוע בחקלאים במושבות שרוצים לעשות מכירה ישירה או מכירה מתואמת, או עבודה של מספר חקלאים שרוצים למכור

ישי פולק:       הדבר הבעייתי יותר הוא ככל שאתה מוכר רק תוצרת חקלאית, ובלבד תוצרת חקלאית, זה עוד עובר בגרון

ישי פולק:  ברגע שתמכור בקבוק קולה או תמכור משהו מעובד, כי לקחת משהו וארזת אותו, התוצאה המיידית של הדבר זה הוא שנופל עלייך צו רישוי עסקים

ישי פולק:  בין אם זה ברוכלות ובין אם זה תחת צו רישוי עסקים למרכול

ישי פולק:  לכן, אני מתחבר למה שאמר חברי עמית, שיש צורך עוד לפני שאנחנו מדברים על רגולציה לבצע פעולה קצת יותר רוחבית של הסדרה של הכלים שנדרשים כדי להקים קואופרציה נכונה

ישי פולק:  אחרת נישאר במצב שאנחנו מדברים על הנושא אבל לא ניתן ליישם אותו

ישי פולק:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה, ישי

אלון שוסטר:  נעבור לצחי בן עיון, עורך דין, יושב-ראש פורום חקלאות 9

יצחק רבין: שלום, תודה רבה, אדוני, על הישיבה החשובה הזו

יצחק רבין:  אדוני, הקשבנו לעמית ממכון יסודות, ויש פה מורכבות של המשק המשפחתי שצריך לתת עליו את הדעת

יצחק רבין:  אני מגיע מהמועצה האזורית מעלה יוסף, אני חקלאי מהשטח, אני מגדל אפרסקים, נקטרינות, קיווי, יצרן שמן זית, וגם מטילות

יצחק רבין:  המשק המשפחתי לא בדיוק דומה למשקים גדולים אחרים, אולי קיבוצים או מושבות וכולי

יצחק רבין:  אני מציע לאור הניסיון שיש לנו בעשרות השנים האחרונות

יצחק רבין:  החקלאים המשפחתיים רועדים ובצדק, מהדבר הזה שנקרא שותפות ומהדבר הזה שנקרא שיתוף

יצחק רבין:  עם זאת, אנחנו חיים היום בעולם של שיתוף, והייתי מציע גם למשרד החקלאות וגם למשרד הכלכלה, לפני שרצים לתת פתרון קואופרטיבי כללי וסגור, להתחיל צעד צעד ולבנות אמון בין החקלאים המשפחתיים לבין התהליך

יצחק רבין:  לדוגמה, בענף הפירות, נושא זמן המדף ידוע

יצחק רבין:  כדי שחקלאי יוכל לקבל החלטות הוא צריך מרווח זמן

יצחק רבין:  לדוגמה, בית קירור, לחקלאי המשפחתי הממוצע אין בית קירור במשק

יצחק רבין:  החקלאי הממוצע במדינת ישראל לא מחזיק את הדבר הכי בסיסי, בית קירור, לצורך קבלת ההחלטות למי הוא ימכור את התוצרת שלו, מחר או מוחרתיים או בעוד שבוע

יצחק רבין:       לכן, אנחנו בפורום חקלאות 9 בדקנו את הנושא הזה וביררנו עם חקלאים, והגענו למסקנה שאם מדינת ישראל, יחד עם משרד החקלאות ומשרד האוצר יעודדו הקמה מרוכזת של כל מה שקשור בלוגיסטיקה בסיסית ביותר, של מערך בתי קירור

יצחק רבין:  יכול להיות שזה יהיה מרוכז ביישוב מסוים, יכול להיות שיהיו כמה בתי אריזה באותו מושב או בקבוצת מושבים

יצחק רבין:  קודם כול, שיהיה בית קירור לפני שמתקדמים הלאה לבית אריזה, ולפני שמתקדמים הלאה לנושא שיווק ומיתוג

יצחק רבין:  צריך להבין שהיום, כל רגע שאנחנו מדברים, חקלאים במשק המשפחתי קורסים, במיוחד באזורי הפריפריה

יצחק רבין:  אם זה בערבה צריך לבדוק את הנתונים ולהבין שבערבה נסגרים משקים מדי יום ביומו

יצחק רבין:  נסגרים משקים בגליל לצערנו

יצחק רבין:  אבל עדיין החקלאים משוועים להמשיך ולעבד את האדמה, משוועים למכור את התוצרת שלהם

יצחק רבין:  אני אומר את זה גם מהניסיון האישי שלי, כמי שבעונה הזאת גם קוטף ומייצר

יצחק רבין:  מי שאין לו בית קירור – והייתי מציע להתחיל בבתי הקירור לפני שממשיכים לחלומות של שיווק ומיתוג

יצחק רבין:  יש לנו עדיין התמודדות עם רשתות השיווק, בהובלות ועוד אין ספור דברים

יצחק רבין:       מדינת ישראל רוצה לסייע כדי שיישארו משקים משפחתיים וכדי שיהיו מי שישמרו על הגבולות

יצחק רבין:  אני רוצה להגיד לך אדוני, המועצה האזורית מעלה יוסף – אני שמח שחברתי מעמק יזרעאל ואני ממעלה יוסף גם מתמודד לראשות המועצה – נמצאת בגבול הצפוני של מדינת ישראל

יצחק רבין:  המרחק מיישוב ליישוב הוא לפעמים קטן ולפעמים גדול

יצחק רבין:  כלומר, האנשים שקוטפים את הפירות שלהם באותו רגע לא יודעים מה לעשות ומשחררים את הסחורה בשקלים בודדים, ולא פעם מפסידים כספים

יצחק רבין:       דבר נוסף, משרד החקלאות הוא המשרד שמתעסק במרחב הכפרי

יצחק רבין:  בלא מעט מועצות אזוריות יש לנו ישובים חקלאיים וגם יישובים כפריים קהילתיים

יצחק רבין:  צריך לעשות שיתוף פעולה בין היישובים הקהילתיים

יצחק רבין:  לתת אפשרות – זה קשור גם לחוק ההתיישבות – ליישובים קהילתיים לעשות יישוב שיתופי עם היישובים החקלאיים

יצחק רבין:  זה יחזק את המועצה, זה יחזק את התושבים, זה יביא הגירה חיובית למועצות שלנו, זה יגרום לאנשים כן לרצות להיכנס לנושא החקלאות

יצחק רבין:  אין ספק שהדור הצעיר, כמוני, רועד היום מכל מה שקשור לחקלאות

יצחק רבין:       אני רוצה להזכיר לכם עוד שתי נקודות נוספות, ברשותך, אדוני

יצחק רבין:  המשבר קרה באוקראינה, אף אחד לא בא למשק המשפחתי אחרי שעלו הדשנים ועלו כל התשומות השונות

יצחק רבין:  אם זה ריסוסים וחומרי הדברה שעלו במאות אחוזים

יצחק רבין:  אם פעם היינו קונים שק דשן ב-60-50 שקלים, כחקלאים משפחתיים, היום אנחנו קונים את אותו שק דשן ב-160-150 שקלים, וזאת רק דוגמה אחת לגבי הדשן

יצחק רבין:  אם היינו קונים פעם 20 ליטר ראונדאפ – ריסוס לעשבייה – ב-300 שקלים, היום לא נמצא את זה ב-800 שקלים

יצחק רבין:  מישהו בא לעזור לנו? אנחנו באים ואומרים, בואו נתחיל בהדרגה מבתי הקירור לאט-לאט

יצחק רבין:  האנשים רועדים ומפחדים מנושא של כלכלה שיתופית

יצחק רבין:      ודבר נוסף, הדוגמה הטובה ביותר שאני רוצה לציין בנושא סיוע בלוגיסטיקה, ולאו דווקא בייצור עצמו

יצחק רבין:  החקלאים לא יודעים לשתף פעולה אחד עם השני בנושא הייצור והם רועדים מזה

יצחק רבין:  הדוגמה של ענף ההטלה, הרפורמה בענף ההטלה, שיצאנו אליה ב-2007, בלי לבדוק את השטח

יצחק רבין:  החליטו לשים את החקלאים במבנים ורצו להכניס אותם לשותפויות

יצחק רבין:  מה קרה ברפורמה בענף ההטלה? המשק המשפחתי בפועל קרס והגדולים גדלו

יצחק רבין:  במקום לעשות דבר פשוט ולתת משטחי גידול ולקטנים לגדל במבנים קטנים

יצחק רבין:  לתת להם את האפשרות לשווק יחד את התוצרת של הביצים, לקנות ביחד את התערובות, שהעובדים יהיו משותפים אבל לעשות איזושהי הפרדה

יצחק רבין:  אני מברך על הדיון הזה

יצחק רבין:  אני רוצה שאדוני יבוא לסיור והוועדה תבוא לסיור, כדי לראות את המשקים המשפחתיים בשטח

יצחק רבין:  סובלים מאוד, אבל מאוד אוהבים את הארץ ואת האדמה

יצחק רבין:  צריך לבוא לקראתנו בזמן המיידי, כי בעודי מדבר כאן משקים משפחתיים בישראל נסגרים

יצחק רבין:  תודה

אלון שוסטר: תודה, צחי

אלון שוסטר:  אני רוצה לחדד שאנחנו מדברים על העימות ועל הדילמה בין חיזוק השריר השיתופי והתחרות ההוגנת

אלון שוסטר:  צריך לומר שיש שרירים נוספים, כמו שמירה על איכות החיים, על הבריאות, על המחיר והתכנון הראוי

אלון שוסטר:  תודה רבה, בהצלחה גם לך בבחירות

אלון שוסטר:  חיים חבלין, מהתנועה הקיבוצית אבל עם עבר בערבה המושבית

חיים ילין: נכון

חיים ילין:  גם עבר קיבוצי חקלאי, הייתי יושב-ראש ועדה חקלאית בערבה התיכונה, ואני מכיר היטב את החקלאות המושבית

חיים ילין:  בהמשך לקודמי, קודם כול, צריך לומר שהמושבניקים לא יהיו קיבוצניקים והקיבוצניקים לא יהיו מושבניקים

חיים ילין:  האמת כנראה איפשהו שם באמצע

חיים ילין:  אני רוצה להודות לך על הדיונים החשובים האלה

חיים ילין:  לטעמי, יש להם שתי מטרות מאוד מאוד מרכזיות

חיים ילין:  הוועדה לקחה על עצמה לשמור על ביטחון המזון של מדינת ישראל, מה שהממשלה והנציגים שלה כאן פחות חושבים על הדבר הזה

חיים ילין:  הממשלה חושבת רק על התחום הפופוליסטי מאוד שנקרא יוקר המחייה

חיים ילין:  מחפשים את המטבע מתחת לפנס ומכים בבטן הרכה שהיא החקלאית

חיים ילין:    החולייה החשובה ביותר בשרשרת הערך של ביטחון המזון בישראל היא הייצור המקומי

חיים ילין:  החוזקות של הייצור המקומי והחולייה שצריכים לחזק אותה היא בעיקר דרך הנושא של השיתוף בין החקלאים

חיים ילין:  השיתוף שהוא לא בייצור ולא בארד-קור של הייצור, אלא בחוליות שהם למעלה ויכולות לגרום בסופו של דבר לחקלאים להמשיך ולהתפרנס

חיים ילין:  להתפרנס בשיווק, ברכישת תשומות ובהתאגדויות שהם עושים למען הדבר הזה

חיים ילין:       לטעמי היום, מדינת ישראל צריכה לעשות חושבים דרך הוועדות האלה, דרך משרדי הממשלה, דרך משרד החקלאות ודרך משרד האוצר

חיים ילין:  לעשות חושבים ביחד איתנו איך לחזק את החוליות האלו

חיים ילין:  הדרך לעשות את זה היא לא ביטול הפטור החקלאי בהתארגנויות החקלאיות, ששמרו על מגדלי הפטם

חיים ילין:  ביטלו את הפטור הזה ואנחנו הולכים לאסון בענף הזה – לאסון

חיים ילין:  ואז יצטרכו לייבא פטם כמו שמייבאים עכשיו חלב? זה מה שיקרה? זאת תקלה גדולה מאוד

חיים ילין:  היינו בסיפור הזה במים, היו לנו התארגנויות מופלאות, שייצור המים או הפקת המים על ידי החקלאים הישראלים הייתה כל כך יעילה, שבאה רשות המים ואמרה, מה הולך פה? מקורות מוכרת מים בשלושה שקלים, ובגליל העליון מצליחים לייצר מים בחצי שקל עבור החקלאים שלהם – זה לא פייר

אלון שוסטר: תישאר לישיבה הבאה

חיים ילין: אבל זה באמת לא פייר

חיים ילין:  ואמרו בואו נעשה אמבטיה, והיכו את כולם והשאירו את מקורות הלא יעילה, בתואנה שהיא יודעת להביא מים מכל מקום לכול מקום, והחקלאים הקטנים אכלו אותה

חיים ילין:  מה עשתה המדינה? ייקרה את עלות הייצור, כל הייצור התייקר

חיים ילין:  הינה חולייה של שיתופיות ושל קואופרציה שהמדינה היכתה

חיים ילין:  אחר כך עשו את זה בפטם

חיים ילין:  כשאנחנו באים ומנסים לייצר התאגדויות חקלאיות – פה אני רוצה להגיד שאפו גדול למשרד החקלאות, שעובד איתנו יד ביד בשביל לבטל את ההקשחה של רמ"י בנושא חיבור אגודות ואגודה של אגודות

חיים ילין:  הוועדה חייבת לקרוא לנציגי רמ"י כדי שיסבירו למה הם מונעים מאיתנו – בעיקר ההתאגדויות החקלאיות הקיבוציות – לחבר אגודות ולשים מעליהם אגודת אם, שתנהל את השיווק המשותף ואת הרכישות – פשוט מקשה

חיים ילין:  באים לעשות שותפות חקלאית שטרקטור יעבור ויחצה את הכביש לשדה השני, צריך לכך אישורים חורגים

חיים ילין:  למה? תודה

אלון שוסטר: תודה רבה, חיים

אלון שוסטר:  ליאור שמחה, מנכ"ל יצרני - - -      

ליאור שמחה: כתוב מנכ"ל, אבל אני דורש שיהיה כתוב מזכ"ל

ליאור שמחה:  אצלנו אומרים מזכ"ל

אלון שוסטר: תודה

אלון שוסטר:  בבקשה, ליאור

ליאור שמחה: מישהו מההנהלה קרא לי קומונר, שזה יותר ממזכ"ל

ליאור שמחה:  אני רוצה להגיד לכם, לזה משמאלי שהיה עד לא מזמן בוועדת המחירים, ולזה מימיני שיהיה עוד מעט בוועדת המחירים, ולדבר על השריר הזה שנקרא כלכלה, כסף ומחירים

ליאור שמחה:  איך זה מתכתב עם הסיפור הקואופרטיבי

ליאור שמחה:  אומרים שהקואופרטיבים לא מעודדים תחרות, אם יש קואופרטיב ויש איגוד אז אין תחרות

ליאור שמחה:  מה מסתבר? שזה בדיוק הפוך

ליאור שמחה:  במתח שבין הפרטי לציבורי, בהורדת הידיים הזאת – אני אומר לאוהד – לא יכול להיות שהשוק במקטע הרשתות כל כך ריכוזי

ליאור שמחה:  עכשיו, אתה תגיד לי: לא, בדקנו את זה

ליאור שמחה:  נכון, בדקנו את זה ועשינו עבודה, ואין ריכוזיות במקטע הרשתות

ליאור שמחה:  אני בא ואומר: איך יש הנחות? מי לוקח ממי את ההנחה? בסוף תחרות נקבעת לפי מי שקובע את המחיר

ליאור שמחה:  האם הרשת קובעת את המחיר? האם היצרן קובע את המחיר? מי קובע את המחיר של כמה עולה הסחורה? כמה עולה קרטון חלב? לא רק שהרשת קובעת את המחיר ובמקרים מסוימים גם המדינה קובעת את המחיר

ליאור שמחה:  נכון, אורי, המדינה קובעת את המחיר במוצרים המפוקחים, אבל יש פטנט חדש – הנחות

ליאור שמחה:  מה קורה מעבר למה שנקבע – פטנט

ליאור שמחה:      כשזה היה 2%-3% אמרנו, בסדר, מורידים יש הפצות

ליאור שמחה:  כשזה היה 4%-5% אמרנו, בסדר, מותר לרשת

ליאור שמחה:  כשזה עבר את ה-10% אמרנו, רגע, רגע יש בעיה

ליאור שמחה:  כשזה עובר את ה-15% יש בעיה מאוד מאוד גדולה

ליאור שמחה:  משרד האוצר בא ואומר: אורי, אנחנו לא רוצים לטפל בבעיה הסופר גדולה הזאת, ואנחנו מסירים את ידינו מהתערבות בשוק

ליאור שמחה:  מה שנשאר לנו החקלאים לעשות הוא להגיד הבנו, המדינה לא איתנו יותר, וכנראה שהיא גם לא תהיה איתנו בשלבים המאוחרים, והדרך לטפל בזה היא רק התאגדויות

ליאור שמחה:  אחרת הרשתות החזקות יהיו יותר חזקות, והיצרנים החקלאיים יהיו הרבה פחות חזקים

ליאור שמחה:  אני רוצה לומר לחבלין שאמר: קיבוצים ומושבים איפשהו באמצע – האמת לא באמצע

ליאור שמחה:  ואתה יכול לראות את ההתארגנויות הכלכליות הקיבוציות

ליאור שמחה:  אם בסופו של יום אנחנו לא נתאגד, אנחנו לא נהיה

ליאור שמחה:  הרשתות יהרגו אותנו

ליאור שמחה:  ואם אנחנו רוצים תוצרת ישראלית חקלאית, המינימום האולימפי שאתם צריכים הוא לא להפריע לנו להתאגד

חיים ילין: תקשיב מה אמר המושבניק

ליאור שמחה: לא להפריע לנו להתאגד

ליאור שמחה:  אני אומר את זה גם כי אם אתם לא רוצים לקבוע את המחיר

ליאור שמחה:  אנחנו נקבע את המחיר – זאת הדרך היחידה לטפל בסיפור הזה

ליאור שמחה:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  נמצאת איתנו חברת הכנסת מטי צרפתי הרכבי, שאני שמח להיות איתה

אלון שוסטר:  היא גם חקלאית, גם דוקטור לחקלאות וגם ראשת מועצה עד לא מכבר

מטי צרפתי הרכבי: נאמר הכול, אדוני היושב-ראש, אם בעבר אנחנו מתרפקים על התקופה שישראל הייתה אימפריה בחקלאות והתגאינו

אורי אור: היא עדיין, חברת הכנסת מטי

אורי אור:  היא עדיין אימפריה

מטי צרפתי הרכבי: אנחנו צועדים בקצב הזה של רפורמה בייבוא, וברפורמות בפטם למדינת עולם שלישי

מטי צרפתי הרכבי:  כל החקלאים הקטנים יתרסקו וכל משקי הבית

מטי צרפתי הרכבי:  הקיבוצים יישארו באיזושהי התארגנות קואופרטיבית, אבל בטווח הארוך הרשתות תהיינה יותר ויותר חזקות כי זה הכוחות בשוק

מטי צרפתי הרכבי:  הממשלה גיבורה על חלשים ולכן, בטווח הארוך החקלאות תתרסק, ואם החקלאות תתרסק גם גבולות המדינה בסכנה

מטי צרפתי הרכבי:  אנחנו צועדים בשיטתיות לכך כי יש מנטרות שהחקלאות היא אויב לכלכלה, אויב ליוקר המחייה, אויב למדינה

מטי צרפתי הרכבי:  יש כאן התבלבלות של מה באמת חשוב במדינה

מטי צרפתי הרכבי:  בכל המדינות המפותחות יש קואופרציות

מטי צרפתי הרכבי:  במדינות עולם שלישי הכול מרוסק, יש טייקונים כמו הרשתות ששולטים ויש יבוא

מטי צרפתי הרכבי:  מה יקרה? הדבש יתרסק או שיפסיקו לגדל תפוחים ואז יהיה יבוא, הרי מהר מאוד המחיר יעלה

מטי צרפתי הרכבי:  יכשירו עוד יבוא, ועוד יבוא ותהיה הפחתת נכסים ועוד הפחתת נכסים

מטי צרפתי הרכבי:  כלומר, תחומים שלמים בחקלאות יתרסקו, והמחיר בסוף יתייצב לגודל השוק, והרשתות יתחזקו

מטי צרפתי הרכבי:  אוי למדינה שחקלאות היא לא הערך העליון

מטי צרפתי הרכבי:  הכול נאמר כאן על החשיבות של הקואופרציה

אלון שוסטר: תודה רבה, מטי

אלון שוסטר:  נעבור לרני פרידלנדר, ואחר כך ניצן מהקיבוץ הדתי

אלון שוסטר:  אחר כך נסכם

אלון שוסטר:  רני פרידלנדר, יושב-ראש ארגון מגדלי הדגים, ושכן של יושב-ראש קיבוץ נחל עוז

רענן פרידלנדר: הרוב נאמר והייתי רוצה לתת כמה הדגשים

רענן פרידלנדר:  במיוחד בשביל האנשים – אנחנו מדברים על עצמנו –   מהאוצר ולאנשים במשרד החקלאות

רענן פרידלנדר:  חקלאי לבד לא יכול לשרוד, הוא לא יכול להתמודד עם תשתיות, עם מחקר, עם רכש, עם התייעלות ולא עם מיכון

רענן פרידלנדר:  בהקשר הארצי לא עם רציפות, לא עם מגוון ולא עם איכות – הוא פשוט לא מסוגל

רענן פרידלנדר:  זאת לא תיאוריה כזו או אחרת, הוא לא שם

רענן פרידלנדר:  תסתכלו על מדינת ישראל הענפים – ואני רוצה שהחבר'ה לא יחששו כל כך – שיכולים לא להיות מאוגדים, לא מאוגדים

רענן פרידלנדר:  מי שמאוגד זה ענפים שהמוצר שלהם מצריך התאגדות פיזית

רענן פרידלנדר:  צריך בית אריזה גדול, צריך טיפול גדול

רענן פרידלנדר:  החקלאי הבודד לא יכול להרים את הדבר הזה ולכן, שם יש התאגדות

רענן פרידלנדר:  בכל הגידולים והנושאים שהחקלאי לא חייב לעשות התאגדות לא צריך לעשות התאגדות, אין התאגדות, לצערי

רענן פרידלנדר:  אז הוא חייב להיות חבר אגודה ולכן הוא חבר אגודה

רענן פרידלנדר:  אבל אם הוא לא חייב בית אריזה והמוצר שלו הוא סופי, אז הוא לא מתאגד

רענן פרידלנדר:       מה קרה לגידולים שלא התאגדו

רענן פרידלנדר:  הם הלכו אחורה והם נסגרים, האיכות שלהם לא מתקדמת, הם גוססים

רענן פרידלנדר:  ואני אומר את זה לאוצר, אתם רואים עליות מחיר מטורפות, ירידות מחיר מטורפות וחוסר יציבות בענפים הלא מאוגדים

רענן פרידלנדר:  אין שם תכנון, אין שם יד מכוונת ואין שם פעולה משותפת, ובלי שלושת הדברים האלה הענף החקלאי לא יכול לשרוד

רענן פרידלנדר:  כך שאם המדינה בכובע של הכלכלה או של האוצר או בכובע של האזרח, רוצים אספקה רציפה של מוצר חקלאי שההדגש הוא לא חקלאי אלא מתכלה, הבעיה היא שהוא מתכלה, לאורך זמן זה חייב להיות מאוגד ומתוכנן

רענן פרידלנדר:  אני מציע לנו, לאנשים שעוסקים בזה, בבית שלנו, יש לנו ארגונים אזוריים ויש לנו מערכות שיווק מאוגדות

רענן פרידלנדר:  ההבדלה בין משק משפחתי לקיבוצי היא לא נכונה, ההבדלה היא בין מוצרים

רענן פרידלנדר:  אין בעיה לקחת את המוצרים הלא מאוגדים ולצרף אותם להתארגנויות

רענן פרידלנדר:  זה לא קשור במדינה זה קשור בנו

רענן פרידלנדר:  תודה

אלון שוסטר: כן

אלון שוסטר:  הערה חשובה כלפי פנים

אלון שוסטר:  תודה, רני

אלון שוסטר:  ניצן אבירן, מנהל אגף הכלכלה של הקיבוץ הדתי

ניצן אבירן: תודה

ניצן אבירן:  אני אצטרף לברכות על הדיון, חבר הכנסת שוסטר, וכל החברים

ניצן אבירן:  הרוב נאמר, אני רוצה לפנות דווקא אל החבר'ה של האוצר, צר לי שצחי לא נשאר

ניצן אבירן:  באמצעותך, אוהד, תשנו דיסקט חברים – תשנו דיסקט

ניצן אבירן:  אני חושב שכול מה שנאמר פה מעיד על כך שבסופו של דבר אתם אלה שצריכים להוביל את המהלך הזה של יצירת שותפויות מהסוג הזה

ניצן אבירן:  המחשבה שהקואופרציות פוגעות בתחרותיות היא הפוך על הפוך

ניצן אבירן:  בסופו של דבר, כשמסתכלים על המשק ועל הריכוזיות במשק – אתם יודעים את זה, גם אם יש ויכוחים לגבי האחוזים – המוצרים שנמצאים על המדף של עקרת הבית ובסופר, הם בסופו של דבר מאותן שש, שבע משפחות – נקודה

ניצן אבירן:  ביום שאנחנו מאפשרים לחקלאים לפעול יחד ולרכוש מיומנויות נוספות, ועל ידי כך ליצור מציאות של שיווק משותף, אנחנו מרחיבים את ההיצע

ניצן אבירן:  זה האינטרס שלכם, חברים, תשנו דיסקט

ניצן אבירן:       יותר מזה, זה עניין של הממלכה, שכל מה שנאמר פה אכן יקרה, ויתפתח ויגדל, לא רק בהיבט התחרות

ניצן אבירן:  יוני הזכיר כאן לפניי את הנושא של הדור הצעיר, אנחנו עוסקים הרבה מאוד בניסיונות להביא צעירים לתוך המעשה החקלאי

ניצן אבירן:  להחזיר את הבנים שלנו ולמשוך ילדים נוספים, כדי שגיל החקלאים ירד

ניצן אבירן:  ברגע שאנחנו יוצאים מהמשק הקטן ואנחנו מרחיבים אותו, אנחנו צריכים להכניס מיומנויות חדשות

ניצן אבירן:  ולרוב זה לא יהיה הדור שלנו, זה יהיה הדור הצעיר יותר שיודע להכניס דברים, יודע להביא דברים אחרים ויודע למצוא עניין בדברים אחרים

ניצן אבירן:  לכן, גם בעניין הזה זה אינטרס של הממלכה

ניצן אבירן:       הרחבה של הפעילויות ושל השותפויות מייצרת עניין

ניצן אבירן:  בואו נגיד ביושר, אומץ של החקלאי הבודד לקחת ריזיקה וללכת למחוזות חדשים וחדשניים

ניצן אבירן:  זה לא יקרה בבודד, אבל כשהולכים יחד יש נכונות ללכת למחוזות חדשים, יש נכונות ללכת לחדשנות

ניצן אבירן:  להטמיע כלים ולקחת סיכון מכיוון שאני לא לבד

ניצן אבירן:  דבר אחרון, זה מושך הון, הון שחוזר להשקעות ומגדיל את העובדה של המעשה החקלאי

ניצן אבירן:  את כל הדברים האלה אתם צריכים לקחת ולהוביל

ניצן אבירן:  אתם צריכים לקחת את זה ולבוא אלינו החקלאים, לבוא אלינו הארגונים החקלאים ולתנועות ההתיישבות ולהגיד תעשו את זה – לשם צריך ללכת

ניצן אבירן:  כמו שאמרה שלומית, 1

ניצן אבירן: 2 מיליארד אנשים לא טועים, אולי גם כאן אין טעות

ניצן אבירן:  תודה

אלון שוסטר: תודה

אלון שוסטר:  למרות שאני מקבל את הדברים, לפעמים אנושות שלמה טועה ולא עוסקת במה שצריך

אלון שוסטר:  אני רוצה ראשית להודות למי שהגיע, למי שרצה להגיע ולמי שיסייע בהמשך

אלון שוסטר:  אני מבקש לסכם כך:      

אלון שוסטר: בהתאם לתכליתה של ועדת משנה זו, אנחנו לומדים מהדיון על כלי משמעותי לחיזוק ומינוף של החקלאות המקומית, אשר בעת הזו נכון להעצים

אלון שוסטר: הוועדה מבקשת ממשרד החקלאות לדווח לה על המלצותיה

אלון שוסטר: הוועדה מצפה ממשרד הכלכלה להוביל מדיניות מאוזנת, הן בחיזוק ההתאגדות השיתופית והן בעיצוב התחרות ההוגנת

אלון שוסטר: הוועדה פונה למל"ג במטרה לעודד את המרחב האקדמי, לחזור ולעסוק במחקר ובהוראת הייצור השיתופי ושיווקו

אלון שוסטר: הוועדה פונה למינהל התכנון ולרשות מקרקעי ישראל לאפשר ולעודד קידום שותפויות של חקלאים, לשם הסדרת הכלים התכנוניים והקנייניים שיתמכו בכך

אלון שוסטר:       אני מודה לכם, שנה טובה

אלון שוסטר:  הישיבה נעולה