ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 93, 2023-07-18 00:00

משה סולומון: צוהריים טובים לכולם

משה סולומון:  אני מתכבד לפתוח את הדיון של ועדת החינוך, התרבות והספורט בהצעת חוק להנצחת זכרו של הרב חיים דרוקמן

משה סולומון:  היום כ"ט בתמוז התשפ"ג, 18 ביולי 2023

משה סולומון:  הדיון הוא דיון המשך

משה סולומון:  אנחנו לא ניתן הקדמות כדי שנוכל למצות את הזמן שיש לנו ולדייק ולעבור על החוק עצמו

משה סולומון:  בדיון הקודם הפסקנו בסעיף 13 שעכשיו הפך להיות סעיף 9 אחרי שצמצמנו

משה סולומון:  אני יודע שיש דוברים שבפעם הקודמת לא הספקנו לאפשר להם להתייחס ואני מתכוון לאברהם חדד

משה סולומון:  אם יש עוד מישהו שנמצא כאן ולא דיבר ורוצה לדבר, שיירשם

משה סולומון:      בדיון הזה אנחנו ניכנס פנימה ישירות כדי לנסות לדייק ולהפוך את המסמך הזה למסמך שבאמת בסוף יבטא את מה שאנחנו מתכוונים אליו ביחס להנצחת זכרו של מורי ורבי הרב חיים דרוקמן

משה סולומון:       נמצא כאן גם הבן הרב רמי; יניב, עוזרו האישי, לא היה יכול להגיע היום, אבל הוא יצטרף אלינו באמצעות ה-זום

תמי סלע: הערה אחת שלא נאמרה קודם למרות שהיא חוזרת

תמי סלע:  בסעיפים אחרים של החוק יש הרבה התייחסות למטרות החוק ולדברים שייעשו ברוח מטרות החוק

תמי סלע:  בעצם כרגע המטרה היא רזה יחסית והיא לא נותנת את העומק של הדברים

תמי סלע:  יש כאן איזושהי הצעה להוסיף בסוף סעיף המטרה איזשהו תוכן יותר קונקרטי ברוח הדברים שנאמרו עת הרב דרוקמן קיבל פרס ישראל ולהוסיף משהו כמו "תרומתו לקירוב בין חלקי החברה הישראלית ולפתרון סכסוכים מתוך אהבת עם ישראל ותורת ישראל"

תמי סלע:  להוסיף את זה בסוף סעיף המטרה

משה סולומון: זה גם ציטוט שאמרתי מעל בימת המליאה

תמי סלע: עלתה כאן שאלה לגבי הצורך בוועד מנהל, כן או לא

תמי סלע:  עשיתי איזושהי בדיקה לגבי חוקים מקבילים שמקימים מרכזים ורשויות ובאמת זה חוזר על עצמו

תמי סלע:  כך שאם המועצה היא מועצה גדולה של 20 פלוס חברים, מקימים ועד מנהל מצומצם אבל במועצות בגודל הזה של 13 חברים לא מקימים ועד מנהל בנוסף לגופים המנהלים של התאגיד

קריאה: אמרנו שלא יהיה

משה סולומון: אמרנו שלא יהיה

משה סולומון:  היא רק עשתה בדיקה האם זה בסדר

תמי סלע: עשינו איחוד של התפקידים של המועצה כדי שהם יכללו גם מה שקודם היה הוועד המנהל

תמי סלע:      על נושאים אחרים אני לא חוזרת כי הם הוסכמו ואני עוברת לסעיף של גמול והחזר הוצאות אליו הגענו בדיון הקודם ואני קוראת אותו

תמי סלע:      9

תמי סלע: 	גמול והחזר הוצאות     

תמי סלע: חבר המועצה שאינו זכאי לגמול לפי הוראות סעיף קטן (א) זכאי לקבל מהמרכז החזר הוצאות שהוציא לצורך השתתפות בישיבות המועצה לפי הוראות סעיף קטן (ג), ובלבד שאינו זכאי לקבל ממקור אחר החזר הוצאות

תמי סלע:   יש נוסח שהוא יותר מקובל והוא מפנה להוראות של החשב הכללי בהקשר הזה של גמול ואני אקריא אותו

תמי סלע:  הוא אומר: "חברי מועצה ציבורית לא יהיו זכאים לשכר בעד חברותם במועצה אך חבר המועצה הציבורית שאינו עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב ועובד גוף נתמך יהיה זכאי לתשלום בעד השתתפות בישיבות המועצה בהתאם להוראות החשב הכללי במשרד האוצר החלות לעניין חברי ועדות ציבוריות מאת המשרד הממשלתי שהגוף שהוא מייצג הוא בתחום אחריותו"

תמי סלע:      זה חוסך את התקנות לפי סעיף קטן (ג) וגם שומר על אחידות עם חברי מועצות ציבוריות אחרות

משה סולומון: כלומר, זה מחריג

משה סולומון:  מי שעובד מדינה, לא יוכל

תמי סלע: נכון

חוה וינגוט: גם לפני כן הוא לא היה יכול לקבל

חוה וינגוט:  יש הוראות תק"ם של החשב הכללי שמגדירות את הגמול

חוה וינגוט:  מציעה היועצת המשפטית לוועדה להיצמד אליהן ולא להתחיל לחשוב על משהו אחר

תמי סלע: לא להתחיל להמציא משהו אחר וחריג

תמי סלע:  אני אומר שבדיון הקודם עלתה שאלה מהו גוף נתמך ובהקשר הזה זה גם רלוונטי – זה לא כל גוף שמקבל תמיכות אלא זו רשימה סגורה של גופים שרובם הם אוניברסיטאות, בתי חולים ועוד כמה גופים שהם בעלי אופי ציבורי ורואים אותם לצורך העניין שאם הוא עובד של גוף כזה, הוא לא זכאי לגמול כמו עובד מדינה

משה סולומון: שלא יהיה כפל

חוה וינגוט: מה שאמרה עכשיו היועצת המשפטית מוגדר כאן?     

תמי סלע: כן

תמי סלע:  מפנים לגוף נתמך כהגדרתו בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב

תמי סלע:  זאת המשמעות

חוה וינגוט: בסדר

חיים אריאב: אגף השכר, משרד האוצר

חיים אריאב:  צריך לשנות כאן משהו

חיים אריאב:  כתוב כאן "בהתאם להוראות החשב הכללי"

חיים אריאב:  תאגידים לא כפופים לחשב הכללי

חיים אריאב:  זה אמור להיות בהתאם להוראות הממונה על השכר

תמי סלע: הממונה על השכר

תמי סלע:  בסדר

חוה וינגוט: אבל יש לו כללים כאלה מגבילים?      

חיים אריאב: זה פלוס-מינוס אותו הדבר

חיים אריאב:  הם לא כפופים חוקית להוראות החשב הכללי

משה סולומון: אולי אני אחזור

משה סולומון:  נראה לי שזה לגמרי בסדר הסעיף הזה, ואני סתם מנסה לחשוב את מי זה מוציא, אם בכלל יש כזה

משה סולומון:  בסוף הגופים או הארגונים שאנחנו יודעים שהם ממש מחוברים לרעיון של הרב דרוקמן, אלה יהיו גופים כמו מרכזים של בני עקיבא, בני עקיבא עצמה

תמי סלע: יש לי את הרשימה, אם אתם רוצים, מי זה גוף נתמך

משה סולומון: השאלה אם זה כולל אותם כי בסוף הם ייתנו שירות

חוה וינגוט: ממה שאני מבינה, המטרה לא לתת לו גמול כי ממילא זה חלק מהעבודה שלו

חוה וינגוט:  זה זמן עבודה

תמי סלע: כן

תמי סלע:  כמו עובד של משרד ממשלתי שהוא נציג

חוה וינגוט: בדיוק

חוה וינגוט:  כמו עובד של משרד ממשלתי ולכן לא יהיה כאן כפל

משה סולומון: זה נשמע לי הגיוני מאוד ונכון, אבל אני שואל האם זה מוציא משהו שלא התכוונו אליו וכרגע אני לא יודע לומר

תמי סלע: גופים נתמכים, זאת רשימת גופים שהיא לא רלוונטית

תמי סלע:  מי בדיוק נכלל בגוף מתוקצב, אני לא יודעת אבל אם הוא מתוקצב, העקרון הוא זה שנשמר

חוה וינגוט: אתה יכול לראות לפי הנציגים

חוה וינגוט:  אם למשל שני נציגי ציבור שהם אנשי רוח, אם זה מישהו פרטי שהוא רב ביישוב כלשהו והוא לא מקבל שכר עבור זה שהוא מגיע, הוא יהיה זכאי

חוה וינגוט:  אבל אם הוא עובד בגוף נתמך - - -     

תמי סלע:  הוא עושה את זה כחלק מהעבודה שלו

חוה וינגוט: הוא עושה את זה כחלק מהעבודה שלו, הוא ממילא מקבל את השכר מהעבודה והוא לא יקבל עוד גמול

משה סולומון: אבל אם הוא רב קהילה או רב עיר או רב שכונה, הוא עובד מדינה והוא מגיע?     

תמי סלע: לצורך זה הוא כמו עובד מדינה ואז אין סיבה שהוא יקבל תוספת

משה סולומון: הבנתי

משה סולומון:  בסדר

תמי סלע: אני אומר שהתקופה המקובלת – יש תבניות חקיקה חדשות וחוקים יותר חדשים בתחום, לא שאין אף פעם חריגות מהמקובל – היא שלוש או ארבע שנים עם אפשרות לתקופות נוספות כאשר לגבי נציגי ציבור מדברים על בדרך כלל שתי תקופות, לפעמים מאפשרים איזושהי תקופת צינון ואז עוד תקופה אחת

תמי סלע:  הרעיון שעומד מאחורי זה הוא גם ריענון וחידוש של אנשים ודעות ומחשבות, וגם שמשאבים ציבוריים – כי בעצם אנחנו מדברים על תאגיד ציבור, על מועצה שהיא מקבלת החלטות, על תקציבים, על תמיכות – יחולקו באופן שוויוני ויתפזרו בקרב הציבור ולא יינתנו לתקופה של 20 שנה לאותו אדם

תמי סלע:  זה לגבי נציגי ציבור

תמי סלע:      לגבי חברים שהם עובדי מדינה, זה לא חל עליהם

תמי סלע:  גם אותם ממנים לתקופה אבל אפשר לחדש כי הם בתפקיד מסוים שהם רוכשים בו ידע ומומחיות ומתוקף זה הם מתמנים למועצה

חוה וינגוט: הנוסח מדבר על שלוש

משה סולומון: למה שלוש?     

תמי סלע: אני אקרא ונראה אם משנים ומה משנים

תמי סלע:      10

תמי סלע: 	תקופת כהונה     	חבר המועצה יתמנה לתקופה של שלוש שנים וניתן לשוב ולמנותו לתקופות כהונה נוספות,  ואולם חבר המועצה שהתמנה לפי הוראות סעיף 5(א)(6) או (7), יכול שימונה מחדש לתקופה אחת נוספת וניתן למנותו שוב לאחר הפסקה של שלוש שנים רצופות לפחות

תמי סלע:      סעיף (6), נציגי הציבור המסוימים האלה, גוף העוסק בהיקף משמעותי בפעולות המגשימות את מטרות החוק – זאת יכולה להיות עמותה – ושני נציגי ציבור לפי המלצת המועצה לחינוך ממלכתי-דתי

תמי סלע:  אותם ניתן למנות שוב

משה סולומון: לתקופה אחת נוספת

תמי סלע: ואחר כך, לאחר הפסקה נוספת

תמי סלע:  אני לא בטוחה שיש הצדקה להבדל

תמי סלע:  לגבי כלל נציגי הציבור, בדרך כלל הגישה היא שלוש פלוס שלוש או ארבע פלוס ארבע, ואז תקופת צינון ואז אפשרות לעוד תקופה אחת

תמי סלע:  אם אין סיבה מיוחדת, עדיף להיצמד

משה סולומון: בדיוק

משה סולומון:  לתחילת הסעיף בלי ההגבלה הזאת

משה סולומון:  בלי ההגבלה של סעיף 5(א)(6) ו-(7)

משה סולומון:  אני לא יודע על מה זה מבוסס, אבל בסוף, אם אנחנו מבינים שיש אפשרות שאדם ימונה לתקופה של שלוש שנים או של ארבע שנים, אחר כך הוא יכול להתמנות – בהנחה שיש הצבעה והכול מסודר - לעוד תקופה, אז כולם יהיו באותה תצורה

תמי סלע: נכון אבל לגבי נציגי ציבור, לא עובדי מדינה, לא עושים את זה ללא הגבלה, כדי לאפשר קדנציות עם סופיות מסוימת

משה סולומון: נכון, שלוש או ארבע שנים

משה סולומון:  עכשיו רוצים למנות אותו שוב

תמי סלע: אז השאלה אם רוצים לתת תקופת צינון ועוד פעם או לעצור את זה שם

תמי סלע:  זה בדרך כלל המקובל

תמי סלע:  או שתי כהונות רצופות וזהו, או אפשרות לכהונה שלישית אחרי תקופת צינון

חוה וינגוט: אותה עמותה תוכל להישאר ככזאת שמביאה נציג

תמי סלע: נכון

תמי סלע:  ימונה נציג אחר

חוה וינגוט: רק אותו פרסונה ישתנה

תמי סלע: נכון

תמי סלע:  הנציגים הם לפי מה שכתוב בחוק

משה סולומון: חבר המועצה הוא פרסונה

משה סולומון:  הוא לא הארגון

חוה וינגוט: רציתי לחדד

חוה וינגוט:  כן, זה לא מדבר על הארגון שממנו הוא מגיע אלא זה אותו בן אדם לא יישאר שם כל חייו

משה סולומון: בסדר

תמי סלע: אם כן, שלוש פלוס שלוש, תקופה ושלוש? או ארבע פלוס ארבע?     

חוה וינגוט: ביקשו ארבע

משה סולומון: ארבע

משה סולומון:  בדרך כלל זה ארבע

תמי סלע: בסדר

תמי סלע:  ארבע ועם תקופת צינון ועוד אפשרות לארבע

תמי סלע:  זה חל לגבי מי שהוא לא עובד מדינה

תמי סלע:  גם לגבי עובדי המדינה ממנים לארבע שנים

משה סולומון: נכון

תמי סלע: אבל אפשר לחדש את המינוי

משה סולומון: כן

תמי סלע: 11

תמי סלע: 	פקיעת כהונה והשעיה מכהונה     

תמי סלע: הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר

תמי סלע: אלה מצבים שפשוט הוא מפסיק לכהן

תמי סלע:  אין כאן עניין של החלטה ספציפית או שיקול דעת

תמי סלע:  גם כאן אלה מצבים מובהקים אבל הם דורשים איזושהי הודעה בכתב והחלטה

חוה וינגוט: ברשותכם, רציתי כאן לשאול לגבי הסיטואציה בה יש איזשהו חבר מועצה, ואני לא מדברת על מצב שהוא- - - אלא שהוא באמת הגיע ממקום מסוים שלא משרת את התכלית או עושה איזה שהן פעולות שהן לא בהתאמה למטרות של הארגון

חוה וינגוט:  אני חושבת שמה שמדובר כאן הוא מאוד טכני בזה שהוא לא יכול להגיע או שהוא לא היה כמה ישיבות

חוה וינגוט:  זה כן היה למשל בפיזור המועצה

חוה וינגוט:  בפיזור המועצה היה כתוב ש"ראה השר כי המועצה או הוועד המנהל אינם ממלאים את תפקידם באופן נאות"

חוה וינגוט:  אני לא יודעת מה זה

תמי סלע: אני רוצה לעצור

תמי סלע:  את בעצם מדברת על סעיף 12 שזאת העברה מכהונה

תמי סלע:  אנחנו עדיין בהפסקת כהונה, בטעמים להפסקת כהונה

תמי סלע:  כשנגיע לסעיף 12, נדבר על זה

משה סולומון: לפי מה שאני רואה כאן, זה בעיקר גם מצידו

משה סולומון:  כלומר, בן אדם רוצה להפסיק כהונה

תמי סלע: או מצידו או שהתקיימו נסיבות שמראש הן תנאי למינויו, כמו למשל:     

תמי סלע: אני אגיד שבעניין הזה יש לפי חוק המידע הפלילי חובה לגבש נוהל לאמות מידה, לא כל אחד חושב מה שבא לו, עם רשימת עבירות, ובעצם שיקול הדעת ניתן כאן לשר האם זאת עבירה רלוונטית או לא

שרה גולד: יש לנו הערה קטנה

שרה גולד:  לפי תבנית החקיקה, זה כולל גם "או הוגש נגדו כתב אישום או קובלנה בעבירה כאמור" וכאן זה לא מופיע

שרה גולד:  בנוסף חסר הסייג למינוי, שלא ימונה אדם אם הוגש נגדו כתב אישום

תמי סלע: בהקשר הזה יש גרסאות שונות

תמי סלע:  נכון שבתבנית החדשה הכניסו יחד את ההרשעה ואת כתב האישום

תמי סלע:  אני לא יודעת אם כבר היה כאן דיון על כך, אני חושבת שכן, ואם לא, זה כנראה מה שהיה בהצעה המקורית, שלגבי כתב אישום או שהוגשה רק קובלנה – זאת השעיה עד שתינתן החלטה בעניינו

תמי סלע:  זאת גם אופציה שקיימת

שרה גולד: זו העמדה של אנשי התאגידים אצלנו, שזה משהו שמעורר קושי

שרה גולד:  זה בעצם פוגע ביציבות של הגוף

שרה גולד:  חשוב לנו שחברי מועצה - כתב אישום גם יכול להתברר הרבה מאוד שנים - יהיו בתפקיד קבוע

שרה גולד:  אם הוגש כתב אישום שבאמת מפאת מהותו, חומרתו ונסיבותיו הוא לא ראוי לשמש בגוף, אפשר להעביר אותו מכהונתו ואחר כך אם יזוכה, אפשר יהיה להחזיר אותו אבל שיהיו חברי מועצה קבועים ולא ממלאי מקום

תמי סלע: כדי שימונה מישהו במקומו ולא בהשעיה

שרה גולד: בדיוק

תמי סלע: אז בעצם צריך לצרף את זה לפסקה (1)

שרה גולד: אז זה גם יהיה סייג למינוי

שרה גולד:  צריך להוסיף את זה

תמי סלע: וכסייג למינוי צריך להוסיף גם את זה

תמי סלע:  נכון

תמי סלע:  שמראש לא ימנו מישהו שכבר הורשע בעבירה כזאת

משה סולומון: זה מופיע במינוי?     

תמי סלע: יכול להיות שלא

תמי סלע:  זה באמת מבוסס על חוקים קצת יותר ישנים

תמי סלע:  לצרף את זה כסייג למינוי

תמי סלע:  בסדר

אייל צור: סליחה, אני על תקן עורך לשוני

אייל צור:  "אין הוא ראוי לשמש חבר המועצה"

אייל צור:  בלי כ'

תמי סלע: תודה

תמי סלע:       12

תמי סלע: 	העברה מכהונה     

תמי סלע: נבצר ממנו, דרך קבע, למלא את תפקידו

תמי סלע: כאן הרבה פעמים כותבים שלוש, ארבע, תלוי באופי הפעילות של אותה מועצה

תמי סלע:  אין בכלל בחוקים האלה הוראות לגבי העברה מכהונה בשל תפקוד לא ראוי וזה נובע מסיבה של שמירת העצמאות של חברי המועצה אל מול השר הממנה כי זה משהו מאוד רחב מבחינת שיקול הדעת

תמי סלע:  זו התשובה אותה ענינו בדיון הקודם

משה סולומון: חייבנו איזשהו מספר ישיבות בשנה?     

תמי סלע: אני חושבת ששתיים

משה סולומון: שתיים בשנה? זה אומר שאם הוא לא היה שבמשך שנה אחת

תמי סלע: המועצה תתכנס פעמיים בשנה

משה סולומון: השאלה מה קורה אם המועצה החליטה שהיא נפגשת כל חודש והוא לא היה במשך חודשיים

חוה וינגוט: זה עדיין שיקול דעת

חוה וינגוט:  יש לו זכות טיעון והשר צריך לשמוע אותו

חוה וינגוט:  השאלה מהי סיבה מוצדקת ומהי לא סיבה מוצדקת

תמי סלע: אפשר גם לומר – לפעמים עושים שילובים – משלוש ישיבות רצופות או מכל הישיבות שהיו באותה שנה

משה סולומון: כן

משה סולומון:  אולי, כן

משה סולומון:  אולי

משה סולומון:  אם בן אדם לא היה בחודשיים כי היו שתי ישיבות מתוך שלוש, שונה מאדם שלא היה במשך שנה שלמה והוא לא יודע מה קורה

חוה וינגוט: כן, אבל שלוש ישיבות רצופות, אם הם עשו רק שתיים – זאת תהיה שנה וחצי

תמי סלע: לא

תמי סלע:  או שנה, או שבמהלך שנה הוא לא היה בכלל, או שהוא לא היה בשלוש ישיבות רצופות אם למשל היו שש ישיבות באותה שנה

משה סולומון: זה נראה יותר הגיוני

משה סולומון:  כלומר, המגבלה שלנו היא שנה, כאשר אם הוא לא היה באותה שנה של דוח או ניהול הארגון הזה – באמת לא ראוי שימשיך

משה סולומון:  להגביל את זה לשנה כאשר זה בתוך השנה הזאת

תמי סלע: אם יש יותר, אז במקרה של שלוש רצוף

משה סולומון: בדיוק

תמי סלע: זה נשמע לי הגיוני

תמי סלע:  זאת העמדה שלי לגבי סעיף כזה שהוא באמת חריג ויש בו את הבעייתיות שבו

תמי סלע:  האפשרות הזו להחליט שהתפקוד הוא לא ראוי כי אולי זה לא תואם את האג'נדה של השר ולהעביר אותו מתפקיד מסיבה כזו

תמי סלע:  זה גם באמת לא קיים בחוקים מהסוג הזה

חוה וינגוט: כאן נכנס הדיון כשרציתי להעלות את הנושא שיש חבר מועצה שמגיע לישיבה אבל הוא לא ברוח המקום

חוה וינגוט:  אני חושבת שאפשר להבין על מה מדובר

חוה וינגוט:  האזכור שראיתי בפיזור המועצה עצמה היא שהשר ראה שהמועצה אינה ממלאת את תפקידה באופן נאות

חוה וינגוט:  לא יודעת, אולי הוא לא ממלא את תפקידו באופן נאות ואז יש שימוע?     

משה סולומון: זה על המועצה כולה

חוה וינגוט: אני יודעת

חוה וינגוט:  אני מעלה כאן סיטואציה לפיה יש חבר מועצה שאני לא רוצה להגיד שהוא עושה דווקא

שרה גולד: לכן יש תקופות כהונה קצובות

שרה גולד:  יש קושי דווקא בתאגיד ציבורי, אולי בשונה ממועצה עליה דיברנו קודם לכן, כי החשיבות שלו היא דווקא בעצמאות

שרה גולד:  זה תאגיד שחולש על הרבה מאוד כספים וחשוב לנו שהוא יהיה עצמאי ואנחנו חוששים מניצול לרעה של סעיפים כאלה בגלל שהוא מקבל החלטה שלא מוצאת חן בעיני השר

חוה וינגוט: כשיש לך נציג ציבור שנכנס לוויכוח עם שר מסוים ואחר כך הוא מציג דברים אחרים לגמרי שגורמים גם בתוך המועצה, או שהוא אומר בחוץ, בתקשורת או בכלל בחוץ, כל מיני דברים על המועצה או בגנותה, האם מישהו כזה יכול להמשיך לכהן?     

אייל צור: כן

אייל צור:  מה שאת אומרת עכשיו לא קיים באף תאגיד חקוק

אייל צור:  ההסדר שאת מציעה לא קיים באף חוק שמקים תאגיד

תמי סלע: החשש מהנזקים של זה גדול מהתועלת וכנראה מוצאים שיטות להסתדר עם מישהו שהוא לא מתפקד

משה סולומון: גם בדלת הכניסה

משה סולומון:  ברור לחלוטין שאם יש אדם כזה, כנראה הוא מוכר

משה סולומון:  אם זה קרה בתוך ארבע השנים האלה, גם אני חושב – ניהלתי כמה ארגונים – שהתועלת של זה היא שאנחנו עכשיו נמצא איזשהו סעיף שיגרום לנו להוציא אותו

תמי סלע: השר לא יעביר חבר מועצה מכהונתו לפי הוראות סעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו

שרה גולד: הצעה קטנה שלנו היא להוסיף סעיף קטן (ג) שקובע ש"אם הפסיק חבר המועצה לכהן לפי הוראות סעיף זה, יפעל השר בהתאם להוראות סעיף המינויים למינוי חבר אחר במקומו בהקדם האפשרי"

משה סולומון: בסדר

תמי סלע: תעבירי לי אחר כך את הנוסח

תמי סלע:      13

תמי סלע: 	תוקף פעולות     קיומה של המועצה, סמכויותיה ותוקף החלטותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר מחבריה או מחמת ליקוי במינויים או בהמשך כהונתם ובלבד שרוב חברי המועצה מכהנים כדין

תמי סלע:      14

תמי סלע: 	מנהל כללי למרכז     

תמי סלע: המנהל הכללי ימונה לתקופה של חמש שנים והמועצה רשאית לשוב ולמנותו מחדש, באישור השר, לתקופת כהונה אחת נוספת

תמי סלע:      זה שינוי לעומת מה שהיה לפי המקובל

חנן ארליך:   הערה לגבי סעיף שחסר כאן - החלת דינים על חברי מועצה שאינם עובדי מדינה

חנן ארליך:  יש שורה של דינים וחיקוקים לעובדי מדינה

תמי סלע: אני חושבת שזה בהמשך

חוה וינגוט: הכנסנו את זה בהמשך

חוה וינגוט:  דיברנו על זה בישיבה הקודמת ואמרנו שנכניס את זה

תמי סלע: לגבי התקופה, אני חושבת שכבר דיברנו על כך, על חמש פלוס חמש, לפי מה שמקובל לגבי מנכ"ל

משה סולומון: בסדר

תמי סלע: 15

תמי סלע: 	תפקידי המנהל הכללי     	תפקידי המנהל הכללי הם:     

תמי סלע: יישום החלטות המועצה

תמי סלע: דיווח למועצה על פעילויות המרכז, ובכלל זה על פעילויות המכון, הארכיון והמוזיאון

תמי סלע:      16

תמי סלע: 	תנאי העסקת ושל המנהל הכללי ופקיעת כהונתו     

חיים אריאב: לגבי 16(א), בדרך כלל המועצה פחות קשורה לעניין

משה סולומון: מי קובע את שכרו?     

חיים אריאב: בעיקרון זה סיווג תאגידים

חיים אריאב:  שר האוצר

חיים אריאב:  בדרך כלל בחוקים כתוב השר ושר האוצר

משה סולומון: למועצה אין SAY בדבר הזה?     

חיים אריאב: זה לפי סיווג התאגיד

חיים אריאב:  זה לא באמת משנה

משה סולומון: אתה אומר השר, באישור שר האוצר

חיים אריאב: כן

משה סולומון: אבל מי מציע לשר? בסוף המועצה אומרת משהו מסוים לשר

משה סולומון:  היא לא מחליטה אלא השר מחליט אבל היא בעניין

חיים אריאב: אתה יכול לכתוב בהתייעצות עם המועצה אבל המועצה לא מחליטה

חוה וינגוט: גם בחוק של גבעת התחמושת כתוב המועצה באישור השר

משה סולומון: מי שקובע את השכר, זאת לא המועצה

חיים אריאב: השכר הוא לפי סיווג התאגיד

חיים אריאב:  יש סיווג של התאגיד ולפי זה נקבע שכר המנכ"ל של התאגיד

משה סולומון: האמת היא שזה מה שאני מכיר מתאגידים אחרים

תמי סלע: אני אראה אם יש סעיפים שמציגים את זה בצורה כזאת

חיים אריאב: בדרך כלל כתוב השר ושר האוצר

משה סולומון: אתה אומר שהמועצה יכולה להמליץ ויכולה להציע אבל בסוף היא הולכת לפי כללים שהשר ושר האוצר קובעים

חיים אריאב: כן

משה סולומון: זה מה שאני מכיר משני תאגידים אחרים

משה סולומון:       מה הנוסח שאתה מציע?     

תמי סלע: בסעיף של חוק מרכז מורשת ששת הימים שיחסית הוא חדש כתוב ש"המועצה תקבע את שכרם ואת תנאי העסקתם של עובדי המרכז ובכלל זה של מנהל המרכז"

תמי סלע:  יכול להיות שזה לא כל כך תואם את הכללים הרגילים

תמי סלע:  כנראה יש כל מיני דוגמאות

חיים אריאב: אני אומר מה קורה בתכל'ס

חיים אריאב:  מה בסופו של דבר קורה בפועל

תמי סלע: אתה אומר שבפועל אלה הם השרים ולא המועצה מעורבת בזה וזה לפי סיווגים כלליים של תאגיד

חיים אריאב: כן

משה סולומון: אבל כן הייתי רוצה שהמועצה תמליץ על המועמד

תמי סלע: זה בטח

תמי סלע:  זה המינוי

תמי סלע:  אנחנו מדברים על תנאי ההעסקה

משה סולומון: בסופו של דבר המועצה יודעת להביא את הבן אדם וטיבו של אותו בן אדם ייקבע גם לפי שכרו ולפי המעמד שאתה נותן לו

משה סולומון:  השאלה אם אנחנו נותנים כאן מקום למועצה

תמי סלע: אני חושבת שאני אולי אחפש כמה דוגמאות שהן לא באות לחרוג מהכללים של סיווג תאגידים והשכר שנקבע ושהם יתאימו למה שמבוקש כאן

תמי סלע:  נשאיר את זה להחלטתנו בהמשך

תמי סלע: התפטר במסירת כתב התפטרות לשר וליושב ראש המועצה

שרה גולד: יש 13 חברים במועצה

שרה גולד:  אנחנו חושבים שכדאי לקבוע מספר כי המועצה יכולה לפעול בפחות מ-13 חברים

שרה גולד:  כדאי לקבוע את מספר החברים המינימלי שיכול להחליט על הפסקת כהונה

משה סולומון: קבענו מינימום של חברי מועצה?     

תמי סלע: כן

תמי סלע:  לדעתי קבענו חמישה

שרה גולד: שני שלישים מתוך חמישה, זה מעט מאוד

תמי סלע: לא, כשאומרים שני שלישים מחבריה, זה לא מחמישה

חוה וינגוט: במצב שמכהנים כרגע רק חמישה, הם לא יכולים לעשות

משה סולומון: בדיוק

משה סולומון:  הם לא יכולים לפטר אותו

שרה גולד: השאלה אם לא צריך לפעול למינוי של חברים נוספים

תמי סלע: ברור שצריך לפעול למינוי חברים נוספים

תמי סלע:  זה לא שהם יכולים להמשיך לתפקד בהרכב כל כך חלקי

תמי סלע:  רק אומרים שאם נקלענו במקרה למצב זמני כזה

תמי סלע:  כאשר כותבים מכלל חבריה, אלה לא חבריה המכהנים אלא זה מכלל חבריה

משה סולומון: אני מבין את ההיגיון שבהצעה שלך

תמי סלע: אפשר לקבוע שבעה

משה סולומון: אבל זה לא יעזור לך אם בסוף המינימום שלי הוא חמישה ונתקעתי עם חמישה, והמועצה עובדת ועכשיו יש בעיה עם המנכ"ל

שרה גולד: בכל מקרה, כדאי לקבוע אם אלה חבריה המכהנים או חבריה לפי חוק

שרה גולד:  אנחנו חושבים שעדיף שזה יהיה מספר מהותי

שרה גולד:  אני מבינה את הקושי אבל כדאי לקבוע את זה כדי שלא יתעוררו אחר כך שאלות פרשניות לגבי מספר החברים

משה סולומון: אם יש לי חמישה, אני תקוע איתו

תמי סלע: אפשר להגיד שני שלישים לפחות מכלל חבריה המכהנים ולא פחות מחמישה, אם במקרה אנחנו תקועים עם חמישה

משה סולומון: בסדר

משה סולומון:  נכון

משה סולומון:  זה רעיון טוב

תמי סלע: אגב, בסעיפים כאלה של העברה מתפקיד בהחלטת מועצה, לפעמים כן מכניסים גם אמת מידה לפיה הוא תפקד בצורה שהיא לא ראויה או שטעמים מיוחדים

תמי סלע:  כלומר, לא רק אומרים רוב, כולם נגדו, אלא שגם ייתנו סיבות לכך שהם מעבירים אותו מכהונתו

תמי סלע:  יש לי דוגמאות לזה בכמה חוקים

תמי סלע:  אני חושבת שקיים סעיף מהסוג הזה ברשות הלאומית למורשת אתיופיה

תמי סלע:  לדעתי שם יש סעיף מהסוג הזה

חוה וינגוט: לא כתוב מטעמים או משהו

חוה וינגוט:  כתוב שהחליטה על הפסקת כהונתו ברוב של מחצית מחבריה לפחות

תמי סלע: אפשר גם להשאיר את זה כך

תמי סלע:  אני אומרת שיש מקרים שכן מבקשים

אייל צור: איך התקבלה החלטה על מניין של חמישה חברים?     

תמי סלע: כמניין חוקי מינימלי?     

אייל צור: כן, למה לא שישה או שבעה? בכל זאת זה מיעוט, מתוך 13

משה סולומון: אני יודע לגבי תאגידים

משה סולומון:  גם בעמותות אלה חמישה

אייל צור: אבל ביחס לאיזה מספר?     

משה סולומון: 	 תלוי בגודל הארגון

משה סולומון:  אם הארגון הוא גדול, אתה גדל עם זה אבל בכל מקרה יש לך מינימום

אייל צור: כן, אבל ברגע שזה מינימום שהוא לא מגיע אפילו ל-50 אחוזים מהחברים בתקן, יש כאן בעיה

אייל צור:  אילו היו שישה או שבעה

משה סולומון: זו הערה טובה

משה סולומון:  אנחנו הלכנו על זה שחמישה מהווים איזשהו קוורום

אייל צור: זה גם יעודד את השר למנות ולא להשאיר תקנים לא מאוישים

תמי סלע: יכול להיות שבדיוק אז דנו אחרי הצעת החוק של עובדיה יוסף, שם יש תשעה ושם הלכנו על חמישה

תמי סלע:  זה בא משם

תמי סלע:  זה באמת הגיוני שיהיו שישה או שבעה

משה סולומון: אתה אומר שאם 13 זה המקסימום שלנו, ניצור איזשהו מצב שהמינימום לא מיעוט 

אייל צור: כן

אייל צור:  לדעתי כדאי

משה סולומון: שבעה

אייל צור: כן

משה סולומון: בוא נראה

משה סולומון:  אני יודע על תאגיד מרכז מורשת אתיופיה, גם הם 13 בתאגיד כאשר היום רשומים שמונה ואני יודע שפועלים חמישה

משה סולומון:  חמישה ממשיכים לעבוד

תמי סלע: מה זאת אומרת רשומים שמונה?     

משה סולומון: לא כולם מאוישים

משה סולומון:  מתוך שמונת המאוישים, שלושה לא פועלים ומוצאים מהרשימה

משה סולומון:  עדיין החמישה יכולים להמשיך לעבוד

שרה גולד: אתה רוצה להגיד אך לא פחות משבעה?     

משה סולומון: אני עדיין חושב שנכון להישאר בחמישה

משה סולומון:  השאיפה היא כן למנות יותר אבל אני לא רוצה לגרום לכך שהתאגיד לא יעבוד כי לא הצליחו למנות או יש איזושהי עיכובים כאלה ואחרים

תמי סלע: אז אולי לא יהיה לחץ למנות

משה סולומון: אני מנסה לראות מה במקרה הקיצון לא מסנדל את המשך פעילות התאגיד עצמו

אייל צור: לדעתי כדאי להגדיל

אייל צור:  גם שבעה מתוך 13

אייל צור:  אם יש מצב שבו השר לא מצליח למנות, יש כאן בעיה

תמי סלע: נכון

תמי סלע:  זה גם יכול לעוות את ההרכב של המועצה

משה סולומון: בואי נלך על שבעה ואחר כך נראה אם אין איזושהי מגבלה

משה סולומון:  אני מבין את ההיגיון של איזשהו משהו שמסנדל את העבודה לגמרי

תמי סלע: בסדר

תמי סלע:  רשמתי לי

תמי סלע:       אנחנו בתנאי העסקה של המנהל הכללי

תמי סלע:  דיברנו על כך שאם החליטה על הפסקת כהונתו, זה יהיה ברוב של שני שלישים לפחות מכלל חבריה המכהנים

משה סולומון: ולא פחות מחמישה

תמי סלע: ולא פחות מחמישה

תמי סלע: באותו אופן גם כאן אני חושבת לגבי כתב אישום

אייל צור: לשמש המנהל הכללי

אייל צור:  נוסח

תמי סלע: למזלנו זה עובר את מחלקת נוסח חוק, זה התפקיד שלה

אייל צור: הטעות הזאת קיימת בחוק יסוד

שרה גולד: גם כאן אני רוצה להוסיף שהוגש נגדו כתב אישום וכולי

תמי סלע: כן

תמי סלע:  את (ג) נשלב לתוך (3)

תמי סלע:      17

תמי סלע: 	מבקר פנימי     המועצה תמנה למרכז מבקר פנימי אשר יפעל בהתאם להוראות חוק הביקורת הפנימית, התשנ"ב-1992

תמי סלע:  המבקר הפנימי יגיש למועצה דוח על ממצאיו

תמי סלע:      עכשיו אנחנו מגיעים לגופים שבתוך המרכז

תמי סלע:  באמת היה כאן דיון על הוועדה המדעית והוועדה החינוכית

תמי סלע:  אולי לפני הדיון המהותי הזה, הייתה הצעה של המשרד לאחד ביניהם

משה סולומון: אני אומר משהו כללי ואז תציעי את ההצעה

משה סולומון:  בסוף צריך להבין מה המוקד ומה הם המוסדות באמצעותם אנחנו צריכים לממש את מטרת החוק עצמו

משה סולומון:  יש לנו את מכון המחקר, יש את הארכיון ויש את המוזיאון

משה סולומון:  אלה שלושת הרגליים

משה סולומון:  בתוך המחקר יש לנו את המדעי והחינוכי

משה סולומון:       אני חשבתי שנכון שמכון מחקר יתנהל כמכון מחקר ושם יש את המדעי, הארכיון יתנהל כגנזך, כמי שעושה את העבודה של הארכיון, ובתוך המוזיאון יהיה העניין החינוכי

משה סולומון:  בסוף המוזיאון הוא גם הקולט ודרכו אתה מעביר את כל המסר שאנחנו רוצים להעביר

משה סולומון:  זה אומר שברגע ששמנו בתוך אותו מכון גם את המדעי וגם את החינוכי - - -     

תמי סלע: כאן אתה רוצה המכון והוועדה המדעית

משה סולומון: בדיוק

תמי סלע: ואת הוועדה החינוכית, אחר כך נראה היכן

משה סולומון: כן

משה סולומון:  להעביר למוזיאון

חוה וינגוט: סליחה, לא הבנתי מה ההתאמות ואיך אתם רוצים שזה יהיה

משה סולומון: אני אומר שכרגע בתוך המכון יש ועדה מדעית ויש ועדה חינוכית

משה סולומון:  אני אומר שהוועדה החינוכית, עיקר העבודה שלה היא דרך המוזיאון, שם קיים מרכז המבקרים וכל התהליך החינוכי שמעבירים בתוך המוזיאון

משה סולומון:  הוועדה החינוכית תהיה בתוך המוזיאון

תמי סלע: כרגע סימן ב' יעסוק במכון ובוועדה המדעית

תמי סלע:  אחר כך נראה איך בנוי המוזיאון

תמי סלע:  זה עניין של איך זה יעבוד בפועל והמיקום של זה בחוק בהתאמה

חוה וינגוט: גם במוזיאון עצמו אתה רוצה את אנשי המחקר

חוה וינגוט:  אתה לא רק רוצה לחשוב איך אתה מנגיש את זה לקהל אלא אתה רוצה גם אנשי מחקר שמביאים את החומר בצורה טובה או מה כן להגיע אליו או לא להגיע אליו

חוה וינגוט:  לכן ההצעה הייתה שתהיה ועדה חינוכית מדעית שתלווה את המוזיאון

תמי סלע: את רוצה לאחד את שתי הוועדות

חוה וינגוט: נכון

תמי סלע: את רוצה לאחד אותן ולאו דווקא לקשור אותן למכון או למוזיאון

חוה וינגוט: למכון

חוה וינגוט:  בדיוק

חוה וינגוט:  לא רק שאין בכלל מחקר במוזיאון, אין בכלל חינוך במחקר, ההצעה הייתה לעשות ועדה אחת

משה סולומון: תחת איזו כותרת? של המחקר או של המכון?     

חוה וינגוט: אפשר להגיד שהוועדה הזאת תלווה גם את מוסדות המחקר וגם את המוזיאון

חוה וינגוט:  זאת הצעת ייעול

תמי סלע: ועדה חינוכית-מדעית

תמי סלע:  בואו נראה את הנוסח ונראה אם זה משתלב

משה סולומון: נעשה הפסקה לרגע

משה סולומון:  יש לנו מישהו ב-זום ומישהו כאן

משה סולומון:  יניב איתנו ב-זום

משה סולומון:  בבקשה

חיים דרוקמן: אני לא אמור לדבר

חיים דרוקמן:  הכול בסדר

חיים דרוקמן:  אני מקשיב

משה סולומון: אברהם, בבקשה

משה סולומון:  אני אגיד גילוי נאות

משה סולומון:  אברהם לימד אותי אזרחות והיסטוריה והשתדלתי להיות תלמיד טוב והנה, גם בזכותו אני כאן

אברהם חדד: אני גר בקריית גת

אברהם חדד:  אני כאן במעמד אורח וכדי להביע התנגדות להצעת החוק

אברהם חדד:  עם כל הכבוד, באמת יש כאן דיון מאוד רציני אבל אני חושב שבסופו של דבר לא נראה לי שיצא משהו מזה כי כבר בית המשפט העליון קבע שחלוקת כספי מדינה תהיה אך ורק לפי קריטריונים שוויוניים וגלויים

אברהם חדד:  קיבלתי רוח גבית בתחילת הדיון כאשר החבר שיושב שם אמר שיש בעיה לגבי חוק הנצחה של הרב עובדיה יוסף

אברהם חדד:      אני אומר בקצרה כמה נימוקים ואחר כך אני אפרט אותם

אברהם חדד:  לפני כן אני אדבר על כמה פעולות שעשיתי במסגרת מיצוי הליכים

אברהם חדד:  פניתי לכל חברי הוועדה במיילים אבל לא קיבלתי תשובה אבל לא משנה

אברהם חדד:  פניתי גם ליועצת המשפטית של הכנסת והיא העבירה את פנייתי לעורכת הדין תמי סלע שקיבלתי ממנה שתי תשובות, וזה יפה

אברהם חדד:  פניתי גם ליועצת המשפטית ונאמר לי על ידי המשנה למשפט ציבורי מינהלי שאמר שזו סמכות של הכנסת ולא כל כך נעים לו להתערב בפעולות של הכנסת

אברהם חדד:       בכל מקרה, אני חושב שצריך להביע את ההתנגדות הזאת ובאתי לכאן להביע אותה גם מול חברי הכנסת

אברהם חדד:  בסעיף 75(ה) לתקנון הכנסת כתוב ש"הצעת חוק לא תאושר אם היא שוללת קיומה של ישראל כמדינת העם היהודי או שהיא גזענית במהותה"

אברהם חדד:      אני אומר כמה נימוקים שבהחלט יש בהם משום שזה תואם את מה שכתוב בתקנון

אברהם חדד:  זה לא גזעני חלילה אבל במובן המצומצם זאת אפליה

אברהם חדד:  כבר מישהו אמר שיש כאן בעיה של שוויון

אברהם חדד:       הנימוק הראשון הוא שההצעה הזאת מדברת על כבוד הרב דרוקמן עליו השלום שהוא אישיות רבנית מגזרית לא ממלכתית

אברהם חדד:  הנימוק השני הוא פגיעה בעולם הרבני שמהווה אפליה

אברהם חדד:  הנימוק השלישי הוא פגיעה בבית הציונות הדתית בכפר הרא"ה והנימוק הרביעי הוא חשד למעשים פליליים במוסדות בראשם עמד הרב דרוקמן

אברהם חדד:  לא שאני מאשים אותו חלילה אלא שאלה מוסדות שבראשם הוא עמד

אברהם חדד:      עכשיו אני מפרט

אברהם חדד:  עם כל הכבוד, הרב דרוקמן היה אישיות רבנית חשובה וגדולה, תלמיד חכם, אבל הוא היה מגזרי

אברהם חדד:  הוא היה ראש ישיבת אור עציון - עבדתי שם באור עציון 18 שנים

אברהם חדד:  אחר כך אני אסביר למה עזבתי, זה קשור לסעיף (ד) ואחר כך הוא עמד בראש רשת חינוך בני עקיבא ובעצם מילא את מקומו של הרב משה צבי נריה עליו השלום שהלך לעולמו והוא התבקש למלא את מקומו

אברהם חדד:       הרב משה צבי נריה היה הראשון שבישר את הבשורה של הציונות הדתית

אברהם חדד:  הוא הקים ישיבות, הקים אולפנות, הקים את הרשת של בני עקיבא

אברהם חדד:  לא ראינו חוק להנצחת הרב משה צבי נריה

אברהם חדד:  למה צריך לחוקק חוק מיוחד לרב דרוקמן?      בסעיף כאן כתוב לדוגמה דוד בן גוריון, יצחק בן צבי, מנחם בגין

אברהם חדד:  הם היו באמת אישיויות ממלכתיות

אברהם חדד:  נשיא המדינה, ראש הממשלה

אברהם חדד:  דיברנו לפני כן על הרב עובדיה יוסף, הרב הראשי לישראל, היה דיין גם באזורי וגם אב בית הדין הגדול, תפקידים ממלכתיים ושם באמת לא הייתי אומר כלום

אברהם חדד:  לא הייתי מדבר

אברהם חדד:  זכותן של המשפחות להקים אתר הנצחה על חשבון המדינה אם יש חוק כזה או אין חוק כזה

משה סולומון: קח עוד שתי דקות, בסדר?      

אברהם חדד: הדבר השני הוא פגיעה בעולם הרבני

אברהם חדד:  תשמעו רבותיי, עם כל הכבוד להגיד שלגבי הרב דרוקמן שווה שהמדינה תשקיע – מדובר כאן על השקעה של עשרות מיליוני שקלים בכל שנה וגם להקמת המרכז

אברהם חדד:  זה כאילו להגיד חלילה שהרבנים האחרים לא, בעבר, בהווה, אולי גם בעתיד, רק הוא, חלילה

אברהם חדד:  אני מתאר לעצמי שמשה סולומון שהיה תלמיד טוב, הוא לא חושב שזה כך אבל זאת התוצאה

אברהם חדד:       נאמר שתבוא משפחה של רב ותגיד שהיא חושבת שלרב שלה גם מגיע מוזיאון, גנזך, ארכיון

אברהם חדד:  היא תפנה לבית המשפט בגין האפליה הזאת

אברהם חדד:  מה תעשו אז? זאת בעיה

אברהם חדד:  אם יש הסכמות, יש הסכמות של רבנים לדבר הזה?      

משה סולומון: מנהלת הוועדה אמרה שעד אז עילת הסבירות תרד ולא תהיה בעיה

תמי סלע: לא

תמי סלע:  אפליה עדיין תישאר

אברהם חדד: אני רוצה להוסיף עוד משהו לגבי הנימוק השני

אברהם חדד:  בשבוע שעבר מטעם הכולל היינו בטיול בבית הרב קוק בירושלים

אברהם חדד:  שאלתי אותם אם יש איזה חוק לכבוד הרב קוק, האם הם עמותה, וראיתי אצל רשם העמותות שהמדינה תומכת בסכום של 400 אלף שקלים

אברהם חדד:  כאן מדובר על מיליוני שקלים

אברהם חדד:  שם באים לדבר גם על הרב קוק, על הרב יצחק הכהן קוק וגם על הבן שלו הרב צבי יהודה

אברהם חדד:  מה, הם לא שווים? לא שווים שהמדינה תחוקק עבורם ותשקיע עבורם? זה כזה קטן, כזה לא מושקע ואני מתאר לעצמי למה זה כך

אברהם חדד:  אני מתאר לעצמי שאם המדינה הייתה משקיעה, זה היה נראה אחרת

אברהם חדד:  מה, הוא לא ראוי? הוא היה רב ראשי, הקים את הרבנות הראשית

משה סולומון: תודה

משה סולומון:  אנחנו חייבים לסיים

אברהם חדד: עוד שני דברים

משה סולומון: קצר

אברהם חדד: בסדר

אברהם חדד:  תודה רבה

אברהם חדד:  דיברתי עם בית הציונות הדתית

אברהם חדד:  שאלתי אותם מה העמותה אומרת, כמה כסף יש להם, כמה הם מקבלים

אברהם חדד:  למה לא כתוב בדברי ההסבר? כתוב ש"המחוקק הכיר בצורך בדמויות שמכוחם הוקמו ופועלים מרכזים חינוכיים"

אברהם חדד:  כאן אין מרכז חינוכי

אברהם חדד:  בכפר הרא"ה, משם יצאה בשורה, שם יש את בית הציונות הדתית, שם המדינה משקיעה בכסף בעמותה

אברהם חדד:  למה להוציא עוד כסף? אפשר להנציח את הרב דרוקמן בבית הציונות הדתית בכפר הרא"ה

אברהם חדד:  למה להוציא עוד כספים? תזכרו שאם יוקם מוזיאון לזכר הרב דרוקמן, זה יאפיל גם על בית הציונות הדתית

אברהם חדד:      הנימוק האחרון, חשד למעשים פליליים במוסדות בראשם עמד הרב דרוקמן

אברהם חדד:  אני עבדתי באור עציון ואחרי 18 שנים, אחרי שראיתי ששנת הלימודים מתחילה ב-1 בספטמבר ולא עובדים בין כיפור לסוכות, להוציא יום, שניים-שלושה ימים, ולא עובדים בתקופת שבת ארגון ואין ימי השלמה, אמרתי שלום

אברהם חדד:  כתבתי מכתבים, ביקשתי להוריד לי והלכתי למשרדי חקירות, למשרד חקירות מורשה, ועשינו חקירות בכספי הפרטי ומדובר במאות אלפי שקלים שהוצאתי מכספי הפרטי

אברהם חדד:  הבאתי את זה לידיעת ראשי המינהל לחינוך דתי וגם הגשתי עתירות לבתי משפט נגד העובדה הזו שבישיבות והאולפנות של בני עקיבא – זה כולל גם ישיבות של רשתות אחרות – לא עובדים בין כיפור לסוכות, לא עובדים בתקופה של שבת ארגון וזו יכולה להיות שבת מאוד קשה ואין ימי השלמה

משה סולומון: אתה מנצל את העובדה שהיית המורה שלי

אברהם חדד: אין שום אפשרות שמדינת ישראל תשקיע בהנצחה של אדם שעמד בראש מוסדות שגזלו כספי מדינה

אברהם חדד:      אני אסיים בתפילה

אברהם חדד:  בברכת המזון מתפללים "ונא אל תצריכנו ה' אלוהינו לא לידי מתנות בשר ודם ולא לידי הלוואתם אלא לידך המלאה והרחבה, העשירה והפתוחה"

אברהם חדד:  שנזכה, אמן

משה סולומון: תודה רבה

תמי סלע: אני כן אומר - לא לעניינים שאמרת בסוף אבל לגבי ההערה העקרונית – שההחלטה להנצחת איזה אישיות יוקם מרכז ובכלל יחוקק חוק ויוקצו תקציבי ציבור, היא באמת החלטה שהיא צריכה להתקבל מטעמים ענייניים ואחידים ככל הניתן

תמי סלע:  גם החקיקה הקיימת היום לא עומדת ב-100 אחוזים בדבר הזה

תמי סלע:  גם כאן הקשיים האלה עלו בדיונים, שגם יש למשל הבדל במודלים של ההנצחה וגם השאלה של לבחור את מי להנציח, היא בסופו של דבר שאלה ערכית ציבורית והייתה כאן תמיכה וגם הממשלה תמכה

אברהם חדד: פוליטית

תמי סלע: פוליטית

תמי סלע:  בסדר

תמי סלע:  זה מקום פוליטי

התרבות והספורט): לא רק פוליטית

התרבות והספורט):  אני חושב שגם ציבורית

התרבות והספורט):  עם כל הכבוד לאדוני, אני חושב שאדוני מונע קצת ממניעים אישיים ואני רוצה לשים את זה כאן על השולחן כיושב ראש הוועדה

תמי סלע: לכן לא רציתי להתייחס לדברים שנאמרו

תמי סלע:  לסוגייה העקרונית, יש בה ממש ויכול להיות שייטענו טענות למה הוקצו למטרה הזאת ולא למטרה אחרת

אברהם חדד: זה לא עניין פרטי

משה סולומון: אברהם, שמענו את הדברים, אנחנו מבינים את מה שאתה אומר אבל לא מסכימים עם מה שאתה אומר

משה סולומון:  אני חושב שיש כאן עניין ציבורי מאוד מאוד משמעותי

משה סולומון:  מורשתם של הבנים ובכלל כך של הרב חיים דרוקמן היא מאוד משמעותית כדי לקדם את עם ישראל ולא רק כדי להנציח אותו

משה סולומון:  ההבנה היא שהדברים שהוא ביטא בחייו הם משמעותיים לחיים היום ולעתיד בעזרת השם ואנחנו יודעים שתמיד – אנחנו יודעים שהרב קוק, הרב נריה, הרב צבי יהודה, הרב עובדיה ועוד הרבה רבנים חשובים וטובים שעשו עבודה – המפה היא רחבה ויש בזה צדק, איך עושים צדק עם האחרים אבל לא כדי למנוע את הדבר שאנחנו מקדמים אותו כאן אלא איך מרחיבים את זה

תמי סלע: אפשר גם לחשוב על מודל של מרכז, כמו שיש חוק לגבי הנצחת ראשי ממשלה ונשיאים שהוא כללי

אייל צור: וממלכתי

משה סולומון: לפני כשבועיים ישבתי עם ד"ר אייל צור והוא העיר את ההערה הזאת

משה סולומון:  ישבנו שעה כדי להבין

משה סולומון:  אני מבין את זה אבל כרגע אנחנו מתקדמים ולנסות לראות איך אנחנו ניזום משהו שהוא באמת מכיל בתוכו ולא יהיו פטריות כאלה של תאגידים

משה סולומון:  תודה רבה

משה סולומון:  נמשיך בהקראה

התרבות והספורט): היושב-ראש, אני רק רוצה לומר שאני חושב שהרב דרוקמן היה אישיות גדולה ומורה דרך ענק שעד היום ברמה הציבורית הוביל קו מאוד ברור שחיזק את הציונות הדתית במדינת ישראל, וזה אני אומר כמי שלא נמנה על הציבור הזה

התרבות והספורט):  אני חושב שראוי לציין יום לזכרו ומורשתו וכולי, הקמת מרכז, מוזיאון, ארכיון

התרבות והספורט):  אני חושב שיש לו הרבה מה לתרום לחברה הישראלית בכללותה

אברהם חדד: כבר יש לנו את בית הציונות הדתית שמנציחה את הרב משה צבי נריה שהוא היה הראשון

התרבות והספורט): יחד עם זאת, חוקים רבים הונחו על שולחן הכנסת כמו חוק הנצחתו של הרב קוק

משה סולומון: תודה רבה

משה סולומון:  בואו נמשיך בנקודה בה הפסקנו

משה סולומון:  אדוני היושב ראש, תודה רבה

תמי סלע: אנחנו בסימן ב'

תמי סלע:      18

תמי סלע: 	הקמת המכון     המרכז יקים מכון לחקר מורשת הרב חיים דרוקמן

תמי סלע:  המכון יפעל להעמקה ולהעשרה של הידע בכל הנוגע למורשת, להיסטוריה, לפעילות הציבורית ופעילות התורנית של הרב חיים דרוקמן

תמי סלע:      19

תמי סלע: 	פעילות המכון     המכון יקיים פעילויות מחקריות וחינוכיות לקידום מטרות חוק זה, לרבות קבוצות מחקר, סמינרי מחקר, הרצאות פומביות וכנסים בהשתתפות חוקרים

תמי סלע:      20

תמי סלע: 	ספריה     	המכון יקים ויפעיל ספריית מחקר ועיון שתתמחה בתחומים האמורים בסעיף 22

תמי סלע:      21

תמי סלע: 	פרסומים     	הנכון יפרסם מחקרים בתחומי פעילותו

תמי סלע:       22

תמי סלע: 	הוועדה המדעית     

תמי סלע: הוועדה המדעית תמנה מבין חבריה את יושב ראש הוועדה ואת ממלא מקומו

תמי סלע: 23

תמי סלע: 	תפקידי הוועדה המדעית     

תמי סלע: הוועדה המדעית תייעץ למנהל הכללי בכל עניין הנוגע לפעילותו המחקרית והחינוכית של המכון

תמי סלע:      הייתה כאן הצעה לאחד

תמי סלע:  מה הוחלט?     

חוה וינגוט: גם בפעילות המכון כתוב למשל ש"המכון יקיים פעילויות מחקריות וחינוכיות"

חוה וינגוט:  אנחנו הולכים כאן רק על הפן המחקרי אבל אנחנו רוצים לבוא לימי עיון

חוה וינגוט:  אני זורקת רעיון שאולי לעשות ועדה שתורכב מאנשי מחקר ואנשי חינוך והיא זאת שבעצם תלווה את המכון ואת המוזיאון וכל אחד יתרום מהידע שלו והניסיון שלו

תמי סלע: זה מה שעלה כאן קודם

תמי סלע:  באמת אפשר להציע נוסח ברוח מה שכתוב בהערה למטה, שחלק מהחברים יהיו מתחום החינוך וחלק מתחום המחקר

תמי סלע:  אני לא יודעת אם נציג הרשות המקומית הוא הכרחי כאן אבל זה חלק מההצעה

תמי סלע:  זאת ועדה חינוכית מדעית

שרה גולד: גם הסיפה לגבי נציגי ציבור אחרים

שרה גולד:  השאלה היא גם לגבי נציג הרשות המקומית, למה זה רלוונטי וגם מי אלה נציגי הציבור האחרים

שרה גולד:  אין כאן כל התייחסות לזיקה שלהם לפעילות, המומחיות שלהם, במה הם שונים מאנשי חינוך, אנשים בעלי מומחיות בתחומים הנוגעים לפעילות המרכז

חוה וינגוט: יש עוד משהו שצריך לדון עליו

חוה וינגוט:  בסעיף 23(א), תפקידי הוועדה, כתוב שהיא תאשר תוכניות פעולה והצעות שהוגשו לה על ידי המנהל הכללי ובסעיף אחר כך כתוב שהיא תייעץ לו בכל הנוגע לפעילות המחקרית והחינוכית של המכון

משה סולומון: סליחה

משה סולומון:  תחזרי

חוה וינגוט: בסעיף 23(א), תפקידי הוועדה, כתוב שהיא תאשר תוכניות פעולה והצעות שהוגשו לה על ידי המנהל הכללי

חוה וינגוט:  אחר כך, בסעיף קטן (ב) כתוב שהיא תייעץ לו בכל הנוגע לפעילותו המחקרית והחינוכית של המכון

חוה וינגוט:  אני לא יודעת מה הייתה הכוונה אבל צריך לחשוב אם אנחנו רוצים לחייב אותם שהם מאשרים לו את זה או שאנחנו אומרים שהיא מייעצת והוא עושה את זה בליווי שלה

תמי סלע: בעיניי היא אמורה להיות יותר מייעצת

משה סולומון: כן

משה סולומון:  יותר מייעצת ולא מאשרת

חוה וינגוט: גם לזה צריך לשים לב

משה סולומון: נכון

משה סולומון:  תייעץ

משה סולומון:  בסעיף (א) נכתוב תייעץ

תמי סלע: או לאחד ביניהם

משה סולומון: או לאחד ביניהם או ב-(א) לומר תייעץ

תמי סלע: אני חושבת שאם בסוף זאת ועדה חינוכית-מדעית עם הרכב אחר ועם תפקידים קצת אחרים, אולי צריך לנסח את זה מחדש ולעשות את זה בתיאום עם המשרד, שאני מבינה שכבר יש לו איזושהי תוכנית עבודה איך ליישם את זה

תמי סלע:  אולי ננסה לגבש נוסח לגבי התפקידים וההרכב בשיתוף פעולה

משה סולומון: בשלושת הסעיפים האלה לי נראה - כמו שאמרתי בפתח הדברים קודם לכן, ואני מבין את ההערה שלך - שהסיפור הזה של המחקר והסיפור הזה של המוזיאון/חינוך - - -     

חוה וינגוט: הוא לא שלוב

משה סולומון: בסוף כל הדבר הזה הרי מנוהל על ידי בן אדם אחד

משה סולומון:  כל המועצה מנוהלת על ידי בן אדם אחד שהוא המנהל הכללי

משה סולומון:  יש לו כמה שלוחות וכל שלוחה תביא את הערך המוסף שלה

משה סולומון:  אתה לא צריך לשים את החינוך בתוך המחקר אלא החינוך נוגע במחקר ומייצר איזושהי פעולה חינוכית כזו או אחרת

משה סולומון:  לכן נראה לי שהמחקר הוא מחקר של אקדמיה, אלה אנשים מסוימים, והמוזיאון מצריך אנשים שהם גם חינוכיים, גם יכולת לשווק ולקדם דברים כאלה ואחרים, כדי שהמוזיאון הזה יבוא לידי ביטוי

משה סולומון:  לי נראה שלעשות מחקר בנפרד, כשהכול מנוהל על ידי בן אדם אחד, המנהל הכללי, והוועדה החינוכית תהיה בתוך המוזיאון או חלק מהמוזיאון

חוה וינגוט: אין בעיה אבל על המכון למשל כתוב שהוא יקיים פעילות מחקרית ופעולות חינוכיות

משה סולומון: עד הישיבה הבאה אנחנו נגבש איזושהי עמדה בדבר הזה

תמי סלע: לגבי המבנה של הוועדה והמוזיאון, היחס ביניהם ואיך הם יעבדו, נשמע לי שזה לא מספיק בשל

שרה גולד: התבקשנו להבהיר שההתייחסות ל"בשינויים המחויבים", סעיף 24, הוראות סעיפים 15 ו-16 – אני מניחה שמתייחסים לסעיפים 15 ו-16 הקודמים של העברה מכהונה וכולי – יחולו בשינויים המחויבים ולהבהיר, לפחות אפילו בדברי ההסבר, אם אפשר גם בחוק, שלא יחולו לעניין הגורם הממנה והמעביר מכהונה

שרה גולד:  כלומר, זה ייכלל בשינויים המחויבים

משה סולומון:  האמת היא שכל הדבר הזה ישתנה אבל את צודקת

שרה גולד: כלומר, השר לא יעביר מכהונה אלא המועצה כי היא זו שממנה

משה סולומון: כן

משה סולומון:  זה נכון לגבי כל סעיף, כל ועדה או כל קבוצה שתוקם

תמי סלע: אני עוברת לסעיף של ניגוד העניינים בעמוד 9, שנמצא בפרק ד' בהוראות הכלליות

תמי סלע:  יש כאן נוסח שהוא הנוסח המקובל בתבניות החקיקה ובחוקים החדשים של סעיפי ניגוד עניינים

תמי סלע:  בגדול העקרונות שבו הם שאם מישהו נמצא בניגוד עניינים תדיר בין הפעילות של התאגיד, של המוסד – כאן זה בעצם חל על חברי המועצה הציבורית – הוא לא יכול לכהן בכלל

תמי סלע:  אם יש משהו ממוקד של ניגוד עניינים שהוא אמור לטפל בו, הוא לא יטפל בו ספציפית והוא צריך גם לעשות גילוי לגבי זה

תמי סלע:  בדרך כלל יש גם סעיף שאומר שאם אתה מונית כנציג של גוף מסוים, הפעילות שלך שקשורה לגוף הספציפי לא תיחשב שאתה נמצא כמצוי בניגוד עניינים

תמי סלע:  אם מוניתי כנציג העמותה שמנציחה ויש משהו שהוא נוגע לעמותה הזו - - -     

משה סולומון: זה ישפיע עליה או ייתן לה איזשהו יתרון מסוים

תמי סלע: אני לא נחשבת בניגוד עניינים בגלל זה כי אני מוניתי כנציג אותו גוף

חוה וינגוט: ניגוד עניינים מובנה

תמי סלע: כן, זה מובנה

תמי סלע:       פרק ד': הוראות כלליות     

תמי סלע: "בן משפחה" – בן זוג, הורה, הורה של הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חם, חמות, נכד או נכדה, לרבות קרוב כאמור שהוא שלוב (חורג)

תמי סלע:      "בעל עניין" – כהגדרתו בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968

תמי סלע:      "טיפול" – לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה או עיסוק בנושא מחוץ לדיון

תמי סלע:      "ניגוד עניינים", של חבר המועצה הציבורית – ניגוד עניינים בין מילוי תפקידיו במועצה לבין ענין אישי או תפקיד אחר, שלו או של קרובו

תמי סלע:      "קרוב", של חבר המועצה הציבורית – כל אחד מאלה:     

תמי סלע: אדם שלחבר המועצה הציבורית יש ענין במצבו הכלכלי

תמי סלע: גוף שחבר המועצה הציבורית, בן משפחתו או אדם כאמור בפסקה (2) הם מנהלים או עובדים אחראים בו

תמי סלע: חבר המועצה הציבורית לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא שהטיפול בו יגרום לו להימצא במצב של ניגוד עניינים

תמי סלע: על אף האמור בסעיף זה, חבר המועצה הציבורית שמונה לפי סעיף

תמי סלע:  – אלה הסעיפים שמפנים לגופים ספציפיים - רשאי להביא בחשבון גם את ענייניו של הגוף שהוא נציגו, ככל שהם קשורים לתפקידי המועצה הציבורית, ולא יראו אותו כמי שנמצא במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד

משה סולומון: זה מה שהערת קודם

תמי סלע: נכון

תמי סלע:  זה בעצם מחליף את סעיף 30 שהוא בנוסח ישן

תמי סלע:       אנחנו עוברים לסעיף 31, שזה הנושא שלה עמדת מקרקעין לרשות המרכז

תמי סלע:      31

תמי סלע: 	מקרקעין     המדינה תעמיד לרשות המרכז מקרקעין כנדרש לצורך פעילותו, כפי שתקבע הממשלה או שר שתסמיך לכך

תמי סלע:      אני כן אגיד שהדבר הזה הוא חריג, שהמדינה מקצה מקרקעין לטובת מרכז כזה

תמי סלע:  זה כמובן משהו שהוא מעבר לסעיף של התקציב

משה סולומון: יש תקדימים

תמי סלע: יש מצבים שכן ויש מצבים שלא

משה סולומון: יש הרבה

תמי סלע: במרבית החוקים לא

תמי סלע:  ביותר חדשים שבהם זה לא נעשה

תמי סלע:  אני מניחה שלמשרד המשפטים יש גם הערות לעניין הזה

חנן ארליך: כן

חנן ארליך:  אנחנו סבורים שזה לא מתאים לחקיקה

חנן ארליך:  זה דבר יישומי שהוא לעתיד לבוא ויצטרך להיבחן

חנן ארליך:  יש היבטים תכנוניים, תקציביים וכולי

חנן ארליך:  הבחינה לא נעשתה

חנן ארליך:  מדובר כאן על משהו שהוא מאוד עתידי ולכן אנחנו חושבים שצריך להוציא את זה מנוסח ההצעה ובעתיד יתכן שלא תידרש לכך חקיקה ויהיה אפשר להסתפק בהחלטת ממשלה

משה סולומון: למה זה לא יכול להיות חלק?     

חנן ארליך: זה לא שזה לא יכול להיות

חנן ארליך:  כמו שציינה היועצת המשפטית לוועדה, יש תקדימים וצריך לומר שבאמת יחסית הם ישנים

חנן ארליך:  יש הקמת תאגיד, יש את התקצוב השוטף שלו כמו שכתוב כאן בהמשך, והנושא של מקרקעין ושל בינוי וכולי, אלה ענייניים שצריכים עוד להיבחן

משה סולומון: אם בתקצוב שאנחנו מייעדים לדבר, אמרה כאן השרה אורית סטרוק שמייעדים כסף גם לבינוי, אם אין לי את הסעיף הזה – אין לי איך לממש את זה

חנן ארליך: העניין של הבינוי כרגע לא רשום בחוק

משה סולומון: אתה אומר שאפשר שזה יהיה רשום אלא כרגע עדיף שזה לא יהיה רשום

תמי סלע: אני חושב שזה מתחבר קצת לאמירה העקרונית למה המדינה מקצה

תמי סלע:  יש מימון של כספים שוטפים לפעילות, שזו שאלה בפני עצמה, ויש למה המדינה מקצה מקרקעין, לפעילות של כל מיני מוסדות

תמי סלע:  כאשר זה משהו אולי יותר ממלכתי מובהק, איזשהו תאגיד שיש לו תפקידים כלפי כלל החברה, זה יותר מובן לנו

תמי סלע:  כאשר מדובר על מרכז להנצחה של אישיות מסוימת, מכובדת, שתרמה ככל שתרמה אבל בכל זאת עם מאפיינים מסוימים, זה יותר חריג

חוה וינגוט: אנחנו אומרים בחוק שיש מוזיאון וכולי

תמי סלע: נכון

תמי סלע:  גופים כאלה גם יכולים לשכור מקום

תמי סלע:  יש להם תקציב

תמי סלע:  בין לממן פעילות, שזאת גם שכירות של מקום, לבין להקצות מקרקעין שהם במחסור, שהם בחלוקה לפי קריטריונים כאלה ואחרים למטרות – אני לא אומרת שזה לא אפשרי – אני אומרת שזה מעורר את השאלה של השוויון

חנן ארליך: אני מסכים לדברים ואני אוסיף ואומר שיש לנו הסתייגות בסיסית מעצם ייחוד חוק לאדם מסוים, שוב, חשוב, יקר ונעלה ככל שיהיה

חנן ארליך:  בהינתן החוק אנחנו חושבים שצריך לגדור אותו לגדר המקובל יותר, במיוחד ב-30 או 20 השנים האחרונות, שזה הקמת התאגיד, האורגנים שלו, פעולתו, תקצוב פעולתו, ולא להתחייב עכשיו לדברים שהם עתידיים ושאנחנו עוד לא יודעים מה המשמעות שלהם, המשמעות הכלכלית שלהם, מה המשמעות התכנונית, והם צריכים להתנהל בהליכים נפרדים, אחרי שהתאגיד יעמוד על רגליו ויהיה בפעולה

משה סולומון: אני חושב שזה יכול לעקר את שאר הדברים שאנחנו מציעים כאן

משה סולומון:  אני מבין את מה שאתה אומר

משה סולומון:  אני לגמרי מבין גם משיחות קודמות עם אייל כי רציתי להבין את התמונה הרחבה יותר

משה סולומון:  בסוף באים כאן להיטיב ולהבין שיש כאן מערכת ממשלתית

משה סולומון:      אני מציע שאת הסעיף הזה נשאיר כפי שהוא ואולי לתת לממשלה להחליט

משה סולומון:  בפגישה הקודמת אמרה השרה אורית סטרוק שהיא מייעדת 15 מיליון שקלים לדבר הזה

משה סולומון:  כלומר, 10 מיליון שקלים לבינוי ועוד 5 מיליון שקלים להקמה

משה סולומון:  אם אין לזה איזושהי יכולת לממש את זה, מראש אני מעקר את כל הדבר הזה, מה גם שבינוי הוא משהו חד פעמי

משה סולומון:  בסוף זה יקרה במשך שנה, שנתיים, שלוש שנים ואז ממשיכים את כל הפעילות האחרת

משה סולומון:  אנחנו מדברים על כל הפעילות האחרת אבל בכלל לא מתחילים את הפעילות

חוה וינגוט: גם לא כתוב איך היא תעמיד לו את המקרקעין הזה

משה סולומון: אולי הרשות המקומית

חוה וינגוט: זה סעיף שניתן לפרשנות

תמי סלע: אני חושבת הפוך ממה שאמרת

תמי סלע:  הטענות שזה יכול לעורר בגלל שזה מרחיק לכת להקצות בהקשר הזה מקרקעין, במובן מסוים זה יכול להגביר את הטענות כנגד החוק

חוה וינגוט: לא כתוב שהיא תקצה לו

חוה וינגוט:  כתוב שהיא תעמיד מקרקעין

תמי סלע: כתוב שהמדינה תעמיד לרשות המרכז מקרקעין

חוה וינגוט: נכון

תמי סלע: זה סעיף שהוא מרחיק לכת בהקשר הזה

תמי סלע:  הוא אפשרי אבל הוא עלול לעורר טענות לאפליה

חוה וינגוט: אני אומרת שבשוטף אתה מכניס, אם יש לך, שכירות

חוה וינגוט:  כאן לא כתוב שהיא מקצה אלא כתוב שהיא תדאג לו למקרקעין

תמי סלע: את יכולה להגיד שמימון הפעילות כולל גם מימון של שכירות של מקום

תמי סלע:  כאשר מדובר על סעיף מקרקעין, זה סעיף די חריג, גם בחוקים ישנם וגם בחוקים שמקימים מרכזים עם איזושהי פעילות שהיא יותר ממלכתית

משה סולומון: מה את מציעה כאן?     

תמי סלע: אני חושבת שאין מקום

תמי סלע:  שהיה עדיף בלי הסעיף הזה בחוק הזה

תמי סלע:  אין מניעה משפטית אבל זה מעורר קשיים

משה סולומון:  לדעתי צריך למצוא כאן איזשהו פתרון

חוה וינגוט: בסעיף לא כתוב שהיא תקצה

חוה וינגוט:  כתוב שהיא תעמיד

חוה וינגוט:  אם היה כתוב שהיא תקצה לו מקרקעין, זה באמת היה בעיה בעניין של שיקולים ואי אפשר כבר לראות לפחות מההתחלה שהנקודה בסוף היא הקצאת מקרקעין, אבל כאן זה להעמיד לה מקרקעין

משה סולומון: זה יכול להיות מהרשות המקומית או בכל אמצעי אחר

חוה וינגוט: זה יכול לכלול שכירות

חוה וינגוט:  זה יכול להיות במימון של הבינוי

חוה וינגוט:  זה ממש ניתן לפרשנות

חנן ארליך: אפשר להגיד שהממשלה תצא ידי חובת קיום הסעיף הזה בזה שהיא תגיד לו שיש כאן שלושה חדרים שהתפנו לה במינהל הדיור הממשלתי ותוכל לפעול שם

חנן ארליך:  אני לא חושב שלכך הכוונה

חנן ארליך:  אני מניח שתהיה פרשנות, שתידרש או תיתבע פרשנות שאומרת שמקצים מקרקעין

תמי סלע: במיוחד שבמימוש פעילות כתוב שהקמת המרכז תמומן מכספי תרומות ומתקציב המדינה כפי שיידרש להשלמת הקמתו עד שני מיליון שקלים

משה סולומון: אני חושב שגם כאן, בסעיף הזה, צריך להוריד את הסכום

משה סולומון:  לכתוב הקמתו אבל בלי הסכום עצמו

משה סולומון:  אז זה לא כלפי מטה ולא כלפי מעלה

משה סולומון:  אלה גם כספי תרומות

תמי סלע: תכף נגיע לזה אבל כרגע אנחנו במקרקעין

משה סולומון: אני מציע לחשוב איך עושים את זה

משה סולומון:  אני מבין את הטענה אבל לי נראה שבהינתן מצב שאין מקום פיזי לממש את הדבר הזה, את כל החוק, הוא לא יקרה

משה סולומון:  תהיה סחבת ואף פעם הוא לא יקרה

משה סולומון:  נמצא איזשהו ניסוח לפיו אולי זאת לא הקצאה כי אז באמת זו בעיה

תמי סלע: נראה לי שיש הרבה תאגידים שהוקמו ולא הוקצו להם מקרקעין והם מצאו מקום לפעול בו, כמו שהעמותה מוצאת מקום למשרדים והיא משלמת עבורם שכירות

חנן ארליך: יש עשרות רבות של תאגידים שפועלים

משה סולומון: הם רכשו קרקעות?     

תמי סלע: יש כאלה שרכשו

תמי סלע:  תלוי

חנן ארליך: פועלים בכל מיני דרכים, או בשכירות או רוכשים והם פועלים

חנן ארליך:  זה חלק מהמשימה שלהם, למצוא מקום לפעולה ולפעול בו

משה סולומון: גם בזה אנחנו צריכים לטפל

תמי סלע: נחזור לזה

תמי סלע:      32

תמי סלע: 	מימון פעילות     הקמת המרכז תמומן מכספי תרומות ומתקציב המדינה כפי שיידרש להשלמת הקמתו בסכום שלא יעלה על שני מיליון שקלים

תמי סלע:  פעילות המרכז תמומן, בכפוף להוראות סעיף 37, מתקציב המדינה כפי שדרוש להוצאות קיומו, החזקתו, פיתוחו וניהול מכלול פעילויותיו ומתרומות ומהכנסות שיהיו למרכז

תמי סלע:      בישיבה הראשונה נאמרו לנו על ידי נציגי האוצר סכומים אחרים

תמי סלע:  דובר על 10 מיליון וארבעה וחמישה מיליון שקלים

משה סולומון: לכן לי נראה שכל הסעיף הזה יכול להישאר אבל בלי נקיבת הסכום

חוה וינגוט: אני בכלל חושבת שכפי שזה כתוב, השאלה היא האם הכוונה היא שכל ההקמה של המרכז אמורה להיות עד שני מיליון שקלים או האם תקציב המדינה שמשלים הוא עד שני מיליון שקלים

חוה וינגוט:  זה יכול להתייחס גם להתחלה של הסעיף וגם להמשך שלו

תמי סלע: אני רואה את זה כהגבלה על התקציב

תמי סלע:  מה שיינתן מתקציב המדינה מוגבל לשני מיליון שקלים

משה סולומון: אני בכלל מציע להוריד את המילים "בסכום שלא יעלה על שני מיליון שקלים", כך שבתוך הסעיף הזה לא יהיה סכום

חנן ארליך: לא נמצא כאן נציג של אגף התקציבים

חנן ארליך:  אני מניח שהם יתנגדו לדבר כזה

חנן ארליך:  המילה "כפי שיידרש להשלמת הקמתו" אומרת שהשמיים הם הגבול

תמי סלע: נכון

חנן ארליך: סביר שתהיה כאן מגבלה למרות שאכן לא נוקבים אבל נוקבים במגבלה

חנן ארליך:  אם יהיה פחות, אז פחות והכסף יוכל לשמש לדברים אחרים חשובים

חנן ארליך:  אני אומר שקביעת מגבלה היא כן צריכה להיות

משה סולומון: למה צריך מגבלה? למה?     

חנן ארליך: כי אחרת יש כאן חשיפה תקציבית מלאה

חוה וינגוט: בלי הגבלה

חוה וינגוט:  אתה אומר לאגף התקציבים שהוא ישלים את מה שצריך לבינוי

משה סולומון: אבל מה שכתוב כאן זה סכום מקסימום

חוה וינגוט: כרגע כן

חנן ארליך: כרגע כן

חנן ארליך:  מתקציב המדינה

תמי סלע: מצד אחד זה נמוך ממה שהוצג כאן אבל זה תקציב לא רק להקמה אלא זה תקציב לכלל הפעילות

חוה וינגוט: לא

חוה וינגוט:  רק להקמה

תמי סלע: לא

תמי סלע:  מה שהוצג בישיבה הראשונה היה תקציב כולל לכל המימוש והיישום של החוק הזה

תמי סלע:  בתוך זה כנראה שני מיליון השקלים

חנן ארליך: לגבי הקמת המרכז, להבנתי זה לא בינוי

משה סולומון: זה על כל המכלול

חנן ארליך: להקים אותו

תמי סלע: פעילות ההקמה, גיוס אנשים וכולי

תמי סלע:  כל התשתית

חנן ארליך: הוא עוד לא פעיל

משה סולומון: האוצר יאמר

משה סולומון:  אני חושב שבסוף יש כאן גם חובה של המועצה עצמה לגייס כספים

משה סולומון:  הדבר הזה לא עומד רק על המדינה

תמי סלע: תרומות

משה סולומון: כן

משה סולומון:  היא יכולה לקבל תרומות

משה סולומון:  האם אפשר לא לנקוב כאן בסכום ומצד שני לא לחייב את המדינה ללא גבול? יש דרך לעשות את זה? נראה לי שזה שנוקבים כאן סכום של שני מיליון שקלים, זה בעייתי

חיים אריאב: אני מאגף השכר

חיים אריאב:  אני לא יכול לענות

חנן ארליך: אנחנו צריכים כאן את עמדת אגף התקציבים

תמי סלע: בדרך כלל יש סעיף תקציב שכרגע חסר כאן, סעיף שמבהיר שזה חלק מתקציב המשרד הרלוונטי וזה יופיע בחוק התקציב השנתי

תמי סלע:  ננסח שם את סעיף התקציב בהתאם למה שמקובל ונבדוק מול אגף התקציבים

חוה וינגוט: צריך לבדוק את הנושא הזה

חוה וינגוט:  היה כאן נציג אגף התקציבים והוא זה שבודק את המקורות ואיך לציין את הסעיף

משה סולומון: בסדר גמור

משה סולומון:  על זה אנחנו צריכים עוד להחליט

משה סולומון:       לפי ההוראות אנחנו נעצור כאן

משה סולומון:  חברים, תודה רבה

משה סולומון:  הסיכום שלנו הוא שעד הישיבה הבאה אנחנו נעבור על כל ההערות שהעירו כאן ועל בסיסן נביא נוסח מתוקן

משה סולומון:  היכן שיש שאלות, נניח אותן כאן

משה סולומון:  נמשיך מסעיף 32

משה סולומון:  יש לנו עוד סעיף קודם שצריך לחזור אליו

משה סולומון:  תודה רבה

משה סולומון:  הישיבה נעולה