הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, כנסת 25, פרוטוקול מספר 23, 2023-07-04 00:00

אליהו דלל: שלום לכולם

אליהו דלל:  כרגע הייתי בשדולה של קידום נשים ברשויות המקומיות

אליהו דלל:  היום זה בעצם יום שיש בו הרבה מאוד שיתופים

אליהו דלל:  אנחנו מדברים על נושא של שילוב נשים ברשויות המקומיות, על נושא שילוב נשים בספורט, מקדם את זה סימון דוידסון

אליהו דלל:  בנוסף, הייתי גם בישיבת דירקטוריון של אתנה, של קידום נשים בספורט, וזו באמת מועצה שעשתה עבודה טובה

אליהו דלל:  אז היום אנחנו מדברים על נושא של השמנה בקרב ילדים

אליהו דלל:  מדובר בנושא מאוד מאוד כאוב, כי סיבת ההשמנה היא תזונה לא נכונה

אליהו דלל:       זה נכון שיש את נושא הפעילות הגופנית ואת החשיבות של הצורך בפעילות ספורטיבית, כל מה שנגיד על זה יהיה בסדר, אבל נושא התזונה ומודעות לתזונה הוא לדעתי דבר שחסר בתרבות שלנו

אליהו דלל:  אני לא יודע אם זה קורה בגלל שפע או בגלל דברים אחרים

אליהו דלל:  בעיניי צריך לבדוק, לעשות סקרים בנושא הזה כדי להבין את הסיבות

אליהו דלל:  כי דווקא במקומות בהם יש עוני, אז צריכה של סוכר וכן הלאה היא גדולה בהרבה

אליהו דלל:  מצד שני, אנחנו מצויים כיום בחברה של שפע

אליהו דלל:  יש גם את כל הנושא של צריכת החטיפים והממתקים

אליהו דלל:  אתה לא יודע מאיפה זה בא לך

אליהו דלל:       הנושא של השמנת ילדים הוא לדעתי אסון

אליהו דלל:  אני לא חושב שיש לזה מילה אחרת, כי זה המקור של מחלות ושל תחלואה בהמשך הדרך

אליהו דלל:  כך שאם אנחנו לא נעצור את זה בשלב הילדות, בשלב ההתפתחות של הילדים ואם לא נתייחס ברצינות לנושא של הרגלי תזונה, אז בסוף אנחנו נצטרך להשקיע הרבה יותר בפתרון, בתרופות או לא יודע עוד במה

אליהו דלל:  באשר לספורט, ספורט זה תמיד טוב

אליהו דלל:  אבל אנחנו יודעים שזה לא מספיק

אליהו דלל:  חלק מהמחלות שיש לנו נגרמות בגלל תזונה

אליהו דלל:  אם זה סוכרת ואם זה מחלות אחרות שאני אפילו לא רוצה למנות

אליהו דלל:       אני חושב שאנחנו, כחברי כנסת, זה לא משנה כרגע מאיזה סיעות, צריכים לתת פה את הדעה לאיך לטפל בזה

אליהו דלל:  היינו כבר בכיוון הנכון, אבל לצערי, משיקולים פוליטיים, חזרנו חזרה אחורה

אליהו דלל:  כמו למשל בנושא השתייה הממותקת

אליהו דלל:  אני אומר לצערי, כי איך אומרים? אין טוב מזה

אליהו דלל:  כל שאר הדברים יכולים להיות בדרך אגב

אליהו דלל:  אבל לא שהצריכה תהיה כולה ממותקת ובכמויות אדירות של סוכר

אליהו דלל:  גם בדברים אחרים,

אליהו דלל:  אז לכן צריך לטפל בנושא של הרגלי אכילה, בהתנהגות, בהסברה ובתרבות

אליהו דלל:  כל הדברים האלה צריכים לבוא לידי ביטוי

אליהו דלל:       שלום אדוני

אליהו דלל:  תראה, אני מרשה לך

אליהו דלל:  אבל בוועדה אחרת, אם לא היית מבקש רשות, בטח היו זורקים לך את כל הסוכר

אליהו דלל:  אז זו הצגה יפה וגם טובה, אני גם מוכן לתת לך את הבמה בנושא הזה, כי אני יודע כמה הנושא הזה חשוב לך

אליהו דלל:  אני בדיוק דיברתי על הנושא של ספורט, אבל אנחנו לא רוצים להגיע למצב שכדי שהילדים יורידו במשקל הם יפנו לספורט

אליהו דלל:  אלא מראש, צריכה להיות תרבות טובה יותר של הרגלי אכילה ושל תזונה

אליהו דלל:       אמרתי גם קודם, שאנחנו נמצאים בתקופה שבה מצד אחד יש שפע ומצד שני, דווקא ילדים שהם עניים יותר הם יותר שמנים

אליהו דלל:  כי הנושא של שמן, של סוכר וכך הלאה, הוא צורך מסוים שקיים שם

אליהו דלל:  אבל אנחנו גם בחברה של שפע

אליהו דלל:  כל החטיפים וכל הדברים מסביב שאין להם סוף

אליהו דלל:  לכן, המודעות לכך צריכה לבוא גם מצד המחוקק

אליהו דלל:  ציינתי שהיינו כבר באיזה שהוא כיוון מסוים שאחר כך נעצר, כמו שהיה בקשר למשקאות ממותקים ולדברים אחרים

אליהו דלל:       אז מפה, הוועדה של זכויות הילד, חשוב לי מאוד לבדוק ואני גם אשמע אתכם לשם כך, מה ניתן לעשות כדי לקדם את הנושא הזה באמת, שיקטין את ההשמנה בקרב ילדים, כי זה אסון, זו צרה וסכנה, לבריאות שלנו כעם

אליהו דלל:  בסופו של דבר, כאשר אנחנו מסתכלים על הדברים ורואים מה קורה גם במקומות אחרים, זה דבר שהוא באמת לא הגיוני והוא המקור לכל המחלות שיש לנו בעידן הנוכחי, של המאה ה-20

אליהו דלל:       לכן אני שמח על קיום הישיבה הזאת

אליהו דלל:  אני רוצה להודות לחברי סימון, שמקדם את יום הספורט לנשים בכנסת

אליהו דלל:  אני גם הייתי חבר במועצה שנקראת ׳אתנה׳ לקידום נשים בספורט

אליהו דלל:  הן פה? מצוין

אליהו דלל:  מי היו״רית היום?      

קריאה: מורן מסיקה

אליהו דלל: אז בתקופתי זו הייתה מיכל ירדני

אליהו דלל:  ואני חושב שזה היה מקום נכון לקידום נשים בספורט

אליהו דלל:  כי כמו שאנחנו רואים, צריך לדרבן את החברה שלנו על מנת לקדם נשים בכל מקום

אליהו דלל:  פשוט

אליהו דלל:  זה לא דבר שקורה מעצמו

אליהו דלל:  אני גם חושב שנשים צריכות יותר להעז, שיהיה להן יותר אומץ ויותר אהבה לדבר הזה, כדי לקדם את החברה שלנו

אליהו דלל:  בכל מקום בו יש נשים, יש בו הצלחה

אליהו דלל:  ראינו את זה במדליות ובהרבה מאוד דברים, אני בכלל לא צריך לתת דוגמאות

אליהו דלל:       בכל מקום בו יש נשים, הדברים נראים אחרת

אליהו דלל:  גם ברשויות המקומיות שכרגע דיברתי עליהן

אליהו דלל:  אנחנו רואים שאיפה שיש נשים כראשי רשויות הדברים נראים שונים לחלוטין

אליהו דלל:  בצד האסתטיקה, בצד הניהול ובצד ההבנה

אליהו דלל:  לצערי, עם כל הכבוד, לגברים אין את כל הכישורים

אליהו דלל:  לכן אני באמת חושב שצריך לפעול ביחד

אליהו דלל:       אז פה אתה יכול לראות בי שותף ואני גם רואה בך שותף, על מנת שננסה להקטין את ממדי התופעה של השמנה בקרב ילדים

אליהו דלל:  גם בהסברה באשר לכל מה שקשור להרגלי אכילה ואולי גם בחוקים, למרות שלצערי זה לא תמיד הולך ביחד עם הצד הפוליטי, אבל אם צריך, נחוקק גם חוקים כאלה כדי באמת למנוע את נושא ההשמנה, שהוא אסון

אליהו דלל:  אז תודה רבה לכולכם

אליהו דלל:  בבקשה, חבר הכנסת סימון דוידסון, תתחיל

סימון דוידסון: קודם כל, אני רוצה להודות לך אדוני היושב ראש

סימון דוידסון:  הדיון הזה לא סתם מתקיים פה היום

סימון דוידסון:  היום הזה הוא יום מאוד חשוב מבחינתי, מבחינת הילדים שלנו ועתידם

סימון דוידסון:  אני טוען ואמשיך לטעון, שכל שנקל שנשקיע היום בבריאות הילדים שלנו, שכוללת גם את נושא התזונה וגם את נושא הספורט ביחד, נחסוך הרבה מאוד כספים בעתיד

סימון דוידסון:  המדינה שלנו הזניחה את נושא הספורט מאז קום המדינה

סימון דוידסון:  גם התקציב שהוקדש לתחום בקום המדינה הוא מזערי

סימון דוידסון:  0

סימון דוידסון: 18% מתקציב המדינה הולך למשרד הספורט

סימון דוידסון:  מעט מאוד מתוך התקציב הזה הולך לאגודות ולאיגודים, כ-260 מיליון שקלים

סימון דוידסון:       יצא דו״ח של מבקר המדינה לפני חודש ימים, אחרי שנה וחצי שאני מבקש אותו ואני מברך אותם על שהוציאו אותו, שהנתונים בו הם בושה גדולה למדינה בשנת 2023

סימון דוידסון:  אני אתן לך נתון, שאפילו אתה כסגן ראש עיר, תהיה מופתע לשמוע אותו

סימון דוידסון:  ב-66% מבתי הספר אין אולם ספורט

סימון דוידסון:  זה פשוט מכה שאי אפשר לתאר אותה

סימון דוידסון:  מדובר בגלגל

סימון דוידסון:  ילדים לא עושים ספורט כי אין להם מתקנים

סימון דוידסון:  מורים לא יכולים להעביר שיעור ספורט ב-12:00 בצהרים ב-40 מעלות חום, להעביר שיעור ספורט כמו שצריך

סימון דוידסון:  ילדים מפתחים שנאה לספורט ולא מתאמנים גם אחרי הצהרים והופכים להיות חסרי מעש

סימון דוידסון:  איפה במיוחד? בפריפריה

סימון דוידסון:       כל הזמן מדברים על הצורך לדאוג לילדי הפריפריה, אבל שם הנתונים הגרועים ביותר של ההשמנה, דווקא בפריפריה

סימון דוידסון:  אז זה גלגל, אין מתקנים, אין שיעורים ולא מתייחסים לספורט כדבר חשוב ושמים את התחום הזה בצד

סימון דוידסון:  זה הגלגל שנוצר

סימון דוידסון:  אני לא יודע מאיזה משרדים נמצאים פה אבל אני רוצה שתסתכלו כולכם על מה ששמתי פה

סימון דוידסון:  אני גם אגיד שאנחנו נמצאים בפני הקמת שולחן עגול של משרדי הרווחה, הבריאות, החינוך, הספורט והביטחון, כי זה נוגע לכולם

סימון דוידסון:  שולחן עגול על מנת לטפל בנושא הזה של ספורט במדינת ישראל

סימון דוידסון:       הדבר הזה שאתם רואים פה, זה מה שילד שותה בשנה ממשקאות ממותקים

סימון דוידסון:  מה שאתם רואים פה זה מה שילד בישראל מכניס לגוף שלו בשנה

סימון דוידסון:  הייתם מאמינים? אני לא האמנתי

סימון דוידסון:  זה 36 כפיות סוכר ביום

סימון דוידסון:  תכפילו את זה בכל יום בשנה, זה מה שילד בישראל מכניס לגוף שלו ואנחנו נותנים לו לעשות את זה

סימון דוידסון:  כשדיברת על חוק המשקאות הממותקים אדוני, השר שנכנס למשרד, הדבר הראשון שהוא עשה, הראשון, זה לבטל את החוק הזה

סימון דוידסון:  כשאתה מבטל תקנה כזאת אתה בעצם אומר לכולם: תמשיכו לשתות את ה- ׳קריסטל׳ הזה ואת שאר הזבל שאתם מכניסים לגוף

סימון דוידסון:  מה שאנחנו רואים פה זה מה שנכנס לגוף

סימון דוידסון:       אני בטוח שזה נעשה בגלל פוליטיקה ולא בגלל איזו הבנה

סימון דוידסון:  אדוני, אני מסתכל 10 שנים קדימה ואני חושב שאנשים כמוך הם אלה שיכולים לעשות את השינוי

סימון דוידסון:  כי אתה לא מסתכל על פוליטיקה אלא על טובת הילדים

סימון דוידסון:  אני יודע מה אתה עושה בוועדות, אני רואה את זה

סימון דוידסון:  אם אנחנו לא נעצור את חוסר המעש בנושא הזה, המצב רק ילך ויחמיר

סימון דוידסון:  כי אם אנחנו היום נמצאים במקום השלישי בעולם בהשמנת ילדים, אז המצב שלנו הוא פשוט קטסטרופלי

סימון דוידסון:       אם אנחנו נמצאים במקום הראשון בעולם, בקטיעת איברים לחולי סוכרת, אז מישהו צריך להגיד: חברים, משהו רע ודרמטי קורה במדינת ישראל

סימון דוידסון:  אבל זה לא מעניין אף אחד

סימון דוידסון:  כי חושבים על פתרון ׳פלסטר׳

סימון דוידסון:  אתם יודעים מה זה פלסטר? כל הבניין הזה זה פלסטר

סימון דוידסון:  כל דבר שצריכים לטפל בו חושבים על פלסטר ולא על פתרון ארוך טווח

סימון דוידסון:  טיפול ארוך טווח זו בניית תוכנית, כמו זו שאנחנו עושים עכשיו בוועדת חינוך, בניית רפורמה על מנת לשנות את המצב בשיעורי החינוך הגופני

סימון דוידסון:  שילד ידע מה הוא מכניס לגוף שלו וגם יגיע הביתה ויספר על כך להורים שלו

סימון דוידסון:  לשנות את כל שיעורי החינוך גופני ממה שהיה פעם למה שקורה היום

סימון דוידסון:       יותר פילאטיס, אירובי וחדר כושר, דברים שהילדים אוהבים על מנת לרתום אותם לעשות ספורט

סימון דוידסון:  הקמה של מתקני ספורט, שחסרים דרמטית במדינת ישראל, בעיקר בפריפריה

סימון דוידסון:  מגיע לילד בפריפריה לעשות ספורט, גם הוא יכול יום אחד להיות אלוף עולם, אז למה יש רק בתל אביב?      

אליהו דלל: דרך אגב, אנחנו קיימנו אתמול ישיבה בנושא של גני שעשועים

אליהו דלל:  מסתבר שבמגזר הערבי פשוט אין מתקני שעשועים, לכן גם אין ילדים שנפגעים

אליהו דלל:  אז לכן אנחנו צריכים - - -     

קריאה: יש הרבה נפגעים, אבל לא בגני שעשועים

אליהו דלל: בדיוק

אליהו דלל:  לכן, חברי, חבר הכנסת סימון דוידסון, אני מסכים לחלוטין עם זה שהנושא הזה קשור לספורט, להרגלי אכילה ולחינוך

אליהו דלל:  אני חושב שההורים אולי לא תמיד מודעים לזה

אליהו דלל:  אבל אנחנו, כחברי כנסת בוועדות, יכולים לעשות את השינוי הזה ולהביא את המודעות לבתי הספר, כי הנושא החברתי הוא מאוד מאוד חשוב בקטע הזה

אליהו דלל:       גם שמנו לב שבנושא של החרמות, יש קושי לילדים שהם מעל למשקל מסוים

אליהו דלל:  אז כמו שציינת, זה מן מעגל שיש לו הרבה מאוד היבטים

אליהו דלל:  לכן אנחנו צריכים לטפל בבעיה הזו, כי היא מאוד מאוד כאובה

אליהו דלל:  אני מודה לך מאוד, תודה רבה

אליהו דלל:  פעם הבאה תבקש את הרשות להביא לפה סוכר, כי אני לא רוצה סוכר בשולחן הזה

סימון דוידסון: הסוכר הזה יעוף עוד מעט

אליהו דלל: לא נורא, זה בסדר

אליהו דלל:  אני חושב שלהביא את זה בדוגמה הזאת, זה עושה את שלו

אליהו דלל:  תודה רבה

סימון דוידסון: סליחה שאני צריך לרוץ, אבל יש לי כמה ועדות להיות בהן היום

סימון דוידסון:  ובשעה 13:00 יש את הכנס המרכזי לקידום נשים בספורט

סימון דוידסון:  אני רוצה רק להוסיף עוד נתון אחד בהקשר הזה שהוא לא ייאמן

סימון דוידסון:  בספורט שבמדינת ישראל, רק 20% הן נשים

אליהו דלל: טוב

אליהו דלל:  אתה יודע כמה נשים יש ברשויות המקומיות? חמישה אחוזים

סימון דוידסון: זה פשוט מחריד

אליהו דלל: אוקיי

אליהו דלל:  סימון, תודה רבה

יהושע רבינוביץ: הי, צוהריים טובים

יהושע רבינוביץ:  אז דיברתם כאן עכשיו על תופעת עודף המשקל בקרב ילדים ונוער ואני אציג נתונים בסיסיים של התופעה, על מנת לתת מושג בנוגע למה שעליו אנחנו מדברים

יהושע רבינוביץ:  אנחנו הכנו מסמך בנושא הזה שגם מופיע באתר של הוועדה

יהושע רבינוביץ:  חשוב לי רק לציין, שאנחנו כתבנו אותו בפברואר והצגנו אותו בוועדת החינוך, בדיון משותף בנושא הזה שהיה עם ועדת הבריאות

יהושע רבינוביץ:  מאז, הנתונים קצת עודכנו

יהושע רבינוביץ:  זאת אומרת, משרד הבריאות פרסם Dashboard מאוד יפה וברור ואנחנו עדכנו בהתאם לכך את הנתונים גם במצגת

יהושע רבינוביץ:  אז יש קצת שוני בין המסמך למצגת

יהושע רבינוביץ:       אז מה זה בעצם עודף משקל והשמנת יתר? זו הצטברות שומן חריגה או מוגזמת בגוף, שמהווה סיכון לבריאות

יהושע רבינוביץ:  עודף משקל והשמנת יתר נמדדים על ידי מדד מסת הגוף, BMI, שבקרב ילדים זו מדידה קצת שונה ממבוגרים, כי נלקחים פה בחשבון גם גיל הילד ומינו

יהושע רבינוביץ:  הנקודות המרכזיות שעלו מהבחינה של הנתונים, הן ששיעור עודף המשקל והשמנת יתר עולים עם הגיל

יהושע רבינוביץ:  זה מתחיל ממש בגילאים הנמוכים ביותר

יהושע רבינוביץ:  אפשר לראות את זה אצל תינוקות, איך זה מתקדם לגילאים יותר גדולים של ילדים ובני נוער ואחר כך בקרב מבוגרים, אנחנו רואים את השיעורים הגבוהים ביותר

יהושע רבינוביץ:       עוד שתי נקודות מרכזיות שאני אציג בנתונים: 1

יהושע רבינוביץ:  מצאנו שעודף משקל והשמנת יתר, אנחנו רואים בקרב ילדים ובני נוער ערבים

יהושע רבינוביץ:  גם אתה ציינת את זה

יהושע רבינוביץ:  2

יהושע רבינוביץ:  מצאנו שבקרב בני נוער, בעיקר בני 14 ו-15, אנחנו רואים אחוזים גדולים יותר של עודף משקל והשמנת יתר, ביישובים שהם מרקע חברתי נמוך יותר

יהושע רבינוביץ:  בשקף הזה אתם יכולים לראות נתונים משנת 2022

יהושע רבינוביץ:  הצגנו בנפרד את השיעורים של עודף משקל ושל השמנת יתר, לפי גיל הילד

יהושע רבינוביץ:  זה הולך לפי כיתה א׳ עד כיתה ז׳, אלה מדידות שנעשות בפועל במערכת החינוך, במסגרת שירותי הבריאות לתלמיד

יהושע רבינוביץ:       אתם יכולים לראות כאן שגם עודף המשקל וגם השמנת יתר, שניהם, כמו שאמרתי, עולים עם הגיל ואתם יכולים לראות את הנתונים כאן בגרף

יהושע רבינוביץ:  בגרף הבא, כאן, אתם יכולים לראות את התפלגות הנתונים המשותפת, של עודף המשקל ושל השמנת יתר לאורך השנים, בקרב ילדים באותן הכיתות, א׳ ו-ז׳ לאורך השנים

יהושע רבינוביץ:  המדידה התחילה בשנת 2010-2011 והנתונים האלה מוצגים גם במשרד הבריאות

יהושע רבינוביץ:  הממשלה החליטה על בשנת 2011, על קידום תוכנית לאומית שנקראת: 'אפשרי בריא'

יהושע רבינוביץ:       במסגרת התוכנית הזאת הוקצבו כל מיני פרויקטים במשרד החינוך ובמשרד הבריאות, בתחום מניעת השמנת יתר ועודף משקל

יהושע רבינוביץ:  בעצם מאז ועד השנה שעברה, 2022, בדקנו את הנתונים מידי שנה

יהושע רבינוביץ:  אפשר לראות שבאמצע הייתה ירידה מסוימת בשיעורים של עודף המשקל ושל השמנת יתר, בשתי קבוצות הגיל

יהושע רבינוביץ:  משנת 2018-2018, אנחנו יכולים לראות איזו שהיא עלייה שנמשכה עד 2021 ובשנה שעברה אנחנו יכולים לראות שהייתה ירידה

יהושע רבינוביץ:  אנחנו לא יכולים להסביר ממה זה נובע

יהושע רבינוביץ:       חשבנו שאולי העלייה קשורה בקורונה אבל הירידה הזאת בשנה הקודמת, ב-2022, אנחנו עדיין לא יכולים להגדיר אותה כמגמה, כי אנחנו לא יודעים עדיין לגבי האופן בו זה ממשיך בשנה הנוכחית ועדיין צריכים להמשיך את המעקב

יהושע רבינוביץ:  כאן אפשר לראות חלוקה של שיעורי עודף משקל והשמנת יתר לפי קבוצות האוכלוסייה

יהושע רבינוביץ:  כפי שכבר ציינתי בפתיח, השיעורים הגבוהים ביותר בכל שתי קבוצות הגיל אותן בדקנו, הם בקרב ילדים ובני נוער מהחברה הערבית

יהושע רבינוביץ:  לעומת זאת, השיעורים הנמוכים ביותר הם בקרב ילדים מהחברה החרדית

אליהו דלל: כי בהרבה מאוד דברים דווקא יש הקבלה בין הנתונים של האוכלוסיות האלו, שהן אוכלוסיות חלשות

אליהו דלל:  אבל דווקא פה אני רואה שזה שונה

אליהו דלל:  זה ידוע למה?      

יהושע רבינוביץ: לא

יהושע רבינוביץ:  אין לנו הסבר לכך

אליהו דלל: כי בהרבה מאוד דברים דווקא יש הקבלה בין הנתונים של האוכלוסיות האלו, שהן אוכלוסיות חלשות

אליהו דלל:  אבל דווקא פה אני רואה שזה שונה

גלית גולדז'ק קוניק: בדרך כלל בחינוך החרדי יש הזנה, היא לא מיטבית, לא מסודרת ולא הכי בריאה, אבל כן קיימת הזנה, בישיבות וכדומה

יהושע רבינוביץ: זה בהחלט יכול להיות חלק מההסבר

יהושע רבינוביץ:  אז כאן אתם יכולים לראות את ההבדלים בין בנים לבנות וההבדלים הם מינוריים

יהושע רבינוביץ:  זה הנתון האחרון שאני אציג

יהושע רבינוביץ:  כאן ניתן לראות את ההבדלים לפי הרמה החברתית והכלכלית של היישוב

יהושע רבינוביץ:  ניתן לראות שההבדלים הבולטים הם בקרב בני 14 ו-15

יהושע רבינוביץ:  בקרב בני נוער אפשר לראות באופן ברור, שביישובים חזקים, יישובים מאשכולות חברתיים וכלכליים שמונה עד עשר וגם שש עד שבע, שיעורי ההשמנת יתר ועודף המשקל הם נמוכים, ביחס ליישובים מאשכולות חלשים יותר

יהושע רבינוביץ:       לגבי הילדים בני השבע, כאן המגמה היא לא מאוד ברורה, היא מעורבת

יהושע רבינוביץ:  אפשר לראות שדווקא באשכולות אחד עד שלוש, שהם היישובים החלשים ביותר, שם השיעורים הם יחסית נמוכים ואחר כך זה עולה, אבל עדיין, באשר ליישובים החזקים ביותר מאשכולות שמונה עד עשר, שם השיעורים הם עדיין הנמוכים ביותר, ביחס לקבוצת הגיל הזאת

יהושע רבינוביץ:  תודה רבה

אליהו דלל: יש לי שאלה

אליהו דלל:  כשאנחנו דיברנו על דו״ח העוני, ראינו שכמעט שליש מהילדים, כ-28% אם אני לא טועה, הם ילדים שחיים בעוני וברעב

אליהו דלל:  בנוסף, גילינו גם לפי הנתונים האלה שקרוב ל-40% מתוכם, הם ילדים מהמגזר הערבי

יהושע רבינוביץ: 42%

אליהו דלל: כן, בערך

אליהו דלל:  אני לא מדייק

אליהו דלל:  אז עוד 40% הם מהמגזר החרדי והשאר הם מהמגזר הרגיל

אליהו דלל:  אבל זה לא מה שבא לידי ביטוי פה

אליהו דלל:  מצד אחד זה ילד שחי ברעב ומצד שני יש לו הזנה מסודרת

אליהו דלל:  אני הייתי מצפה לראות, דווקא במגזר החרדי או במגזר הערבי, נתונים שעל פיהם או שיש שם ילדים לא שמנים או שיש שם ילדים שמנים מאוד

אליהו דלל:  כי כשהתזונה היא לא טובה זה גם יכול להוביל לשם

אליהו דלל:  זה לא מה שבא לידי ביטוי מהנתונים פה

יהושע רבינוביץ: יכול להיות שזה מגיע מאיכות המזון

רנאא מחאג׳נה יונס: שמי רנאא מחאג׳נה יונס, אני נציגת אגף התזונה במשרד הבריאות ועובדת כמפקחת תזונה ארצית

רנאא מחאג׳נה יונס:  בהתייחס לביטחון תזונתי, באמת לפי הדו״ח של ביטוח לאומי, 42% מהחברה הערבית נמצאים ללא ביטחון תזונתי

רנאא מחאג׳נה יונס:  כשאנחנו מדברים על השמנה ועל ביטחון תזונתי זה דווקא בא ביחד, כי אם אין ביטחון תזונתי, אז בדר כלל התזונה היא לקויה, היא לא בריאה, בחירת המזון היא - - -      

אליהו דלל: אז זה בדיוק מה ששאלתי לגביו, שלא הצלחתי לראות מהנתונים, אבל עכשיו את מסבירה וזה ברור

רנאא מחאג'נה יונס: אז דווקא יש התאמה שבלי ביטחון תזונתי - - -     

אליהו דלל: בחברה הערבית כן, אבל בחברה החרדית לא

אליהו דלל:  נתנו כרגע נתונים בנושא של השמנה ובחברה החרדית כמעט ואין השמנה לעומת החברה הערבית, ששם כן יש וזה ההסבר שנתנה לכך רנאא

אליהו דלל:  בבקשה רנאא

רנאא מחאג׳נה יונס:  לגבי הזנה בבתי הספר, כמובן שאין

רנאא מחאג׳נה יונס:  יש רק הזנה בצהרונים וגם זה לא בכל בתי הספר

רנאא מחאג׳נה יונס:  בנוסף, יש עם זה כל מיני בעיות של אי התאמה תרבותית עם ההזנה שמסופקת לחברה הערבית

אליהו דלל: ברור

אליהו דלל:  תודה

אליהו דלל:  לפחות קיבלנו הסבר

אליהו דלל:  בבקשה, חברת הכנסת אימאן חטיב יאסין

אימאן ח'טיב יאסין: תודה

אימאן ח'טיב יאסין:  צהרים טובים לכולם

אימאן ח'טיב יאסין:  אכן מדובר בדיון מאוד חשוב שלצערי הרב חוזר על עצמו פעמים רבות ובינתיים הבעיה רק מעמיקה ומחריפה

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו מוסיפים לבעיית ההשמנה גם את בעיית הסוכרת, שהיא גם חלק נלווה ובפעמים רבות היא גם תוצר נלווה של ההשמנה

אימאן ח'טיב יאסין:  תרשו לי להתייחס לנושא של ההשמנה בחברה הערבית בפרט ובחברה בכלל

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו רואים שילדים הפכו להיות היום יותר שמנים, אחת הסיבות לכך היא שהם מסתגרים בתוך הבתים

אימאן ח'טיב יאסין:       ההסתגרות הזאת נובעת מכל מיני סיבות, ביניהן גם סיבות טכנולוגיות

אימאן ח'טיב יאסין:  הילדים מחוברים למסכים ומעדיפים שלא לצאת מהבית

אימאן ח'טיב יאסין:  זה דבר שנוגע לחברה הכללית, אבל זה לא נכון גם לגבי החברה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:  בחברה הערבית יש כמה גורמים להשמנת ילדים

אימאן ח'טיב יאסין:  הגורם הראשון והעיקרי, קשור למצב הסוציו אקונומי בתוך החברה ולעוני הקיים, שלצערי הרב, מי שאין לו כסף לא יכול להרשות לעצמו לקנות, לא פירות ולא בשר

אימאן ח'טיב יאסין:  במיוחד לאור העובדה שיש עליית מחירים מטורפת בשנה האחרונה

אימאן ח'טיב יאסין:  נכון שבעיית ההשמנה לא נוגעת רק לשנה האחרונה, אבל היא נוגעת למדיניות שכל הזמן מקבעת ומעמיקה את נושא העוני

אימאן ח'טיב יאסין:       הגורם השני קשור לסוגייה שאני רוצה להתריע בנוגע אליה, היא סוגיית האלימות והפשיעה בחברה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:  אני אומרת לכם, אני פוגשת אימהות מפוחדות, אפילו אני, כאמא לצעירים שהם כבר לא ילדים קטנים, יכולה להבין כל אמא שאומרת: ״את יודעת מה? עם כל הרצון שהם יעזבו את המסכים וייצאו לשחק בחוץ, עדיף לי שהם יהיו בבית, כדי שיישארו בחיים

אימאן ח'טיב יאסין: ״ לצערי הרב, גם זה לא תמיד עובד

אימאן ח'טיב יאסין:  הגורם השלישי, זה כל הנושא של תשתיות בחברה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:  אין לילדים את המתקנים

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מכירה בתי ספר שאפילו להם אין, מאות תלמידים בחצרות - - -      

אליהו דלל: דיברתי על זה לפני שהגעת

אליהו דלל:  אתמול עשינו פה ישיבה בנושא מתקני שעשועים בכלל והתברר לנו, שבמגזר הערבי כמעט ואין נפגעים בגני שעשועים, למה? כי אין

אליהו דלל:  זאת אומרת, הם נפגעים במקומות אחרים, לכן אנחנו - - -      

אימאן ח'טיב יאסין: בדיוק, גם אלה שנפגעים בערים היהודיות, אם תבדקו את זה תראו שלפחות חצי מהם ערבים

אליהו דלל: אז אני אעזור לך

אליהו דלל:  מאחר ודנו בזה אתמול, אז בעצם חלק מהסיכום שלנו היה בקשה ממשרד החינוך, מהרשויות המקומיות וממשרד הפנים, שייצא ׳קול ׳קורא׳ על מנת להקים גני שעשועים במגזר הערבי

אליהו דלל:  אני רק רוצה שתדעי את זה

אימאן ח'טיב יאסין: אני שמחה לשמוע

אימאן ח'טיב יאסין:  דבר אחרון שאני רוצה להוסיף, זו נקודה שהועלתה על ידי - - - וזה נושא ההזנה בבתי הספר

אימאן ח'טיב יאסין:  אני הייתי מנהלת מתנ״ס וראיתי איזה אוכל מביאים להזנה

אימאן ח'טיב יאסין:  לצערי הרב, האוכל הזה לא מותאם תרבותית לאוכל שהילדים שלנו אוכלים וככה הילדים נשארים עניים ופעמים רבות גם בלי אוכל

אימאן ח'טיב יאסין:  בנוסף, הרבה ממה שמקבלים שם זה פחמימות ולא אוכל בריא

אימאן ח'טיב יאסין:       אנחנו צריכים לקחת בחשבון שיש אחוז די גבוה מאותם ילדים, שזו הארוחה החמה היחידה שהם יכולים לקבל באותו יום

אימאן ח'טיב יאסין:  לכן, נקודה נוספת היא שצריך להרחיב את נושא הארוחה החמה לבתי הספר בחברה הערבית, אני לא רוצה לדבר על בכלל, אבל בחברה הערבית מדובר במחסור כזה אדיר

אליהו דלל: זה צריך להיות לכל בתי הספר בכלל

אליהו דלל:  נושא ההזנה עדיין לא קיים בכל בתי הספר ובכל הרשויות, הוא קיים בעיקר בחברה החרדית ולכן זה כנראה מתואם למספרים שראינו קודם

אליהו דלל:  אולי בגלל שקיימת בחברה החרדית הזנה מסודרת, אז זה מקטין את בעיית ההשמנה

אימאן ח'טיב יאסין: הצעה נוספת שאני רוצה להביא לשולחן הזה, גם היא בעקבות הניסיון שלי כמנהלת מתנ״ס

אימאן ח'טיב יאסין:  נכון שיש כל מיני תוכניות, שלצערי הרב לא מומשו כמו שצריך וגם לא כוונו למקום הנכון

אימאן ח'טיב יאסין:  בגלל המצב הסוציו אקונומי של המשפחות, אין להם את היכולת לשלוח את הילדים שלהן לחוגים

אימאן ח'טיב יאסין:  יש מבנים בתוך היישובים ויש מתנ״סים, אז אפשר לעשות פעילות מוסדרת, שם תעסוק בהעלאת מודעות וגם בפעילות גופנית ואפשר גם לסבסד ולכוון מלכתחילה למקום הזה, שהוא כבר קיים

אימאן ח'טיב יאסין:       אנחנו לא צריכים לחכות עד שייצא ׳קול קורא׳, עד שיתכננו ועד שיימצאו שטחים שאפשר לבנות בהם וכל זה

אימאן ח'טיב יאסין:  דבר כזה ייקח שנים

אימאן ח'טיב יאסין:  אז יש לנו אלטרנטיבה קיימת, אפשר לנצל אותה ולהפנות למקום הזה

אליהו דלל: 100%

אליהו דלל:  תודה רבה לך חברת הכנסת

אליהו דלל:  מי נמצא פה ממשרד החינוך?      

אפרת לאופר: נעים מאוד, שמי אפרת לאופר, אני מנהלת את היחידה לקידום בריאות במשרד החינוך

אפרת לאופר:  אני 17 שנים מורה לחינוך גופני

אפרת לאופר:  בגלל שאנחנו ביום כזה שמדבר על נשים בספורט, אגיד שאני הייתי אחת מהן כשהייתי ילדה

אפרת לאופר:  לפני שאנחנו בכלל נכנסים לעניין, אני רק רוצה להגיד שאני מייצגת את מערכת החינוך ואני מדברת על הנושאים שקשורים בנו

אפרת לאופר:  כשאנחנו אומרים ׳השמנה׳, לדעתי אנחנו חוטאים כאן, כי מדובר בציר שלם בו אנחנו רוצים לשתף ילדים ולהניע בני נוער

אפרת לאופר:       אנחנו מדברים על נושא שיכול מאוד להיות שכבר באופן ההתייחסות שלנו, כשאנחנו מגדירים את זה כמחלה, כבעיה, אנחנו יוצרים בעיה בקרב אותם ילדים

אפרת לאופר:  יש פה קושי מאוד גדול

אפרת לאופר:  אני נמצאת בהרבה דיונים, בהרבה פורמים ואני אומרת את זה כל הזמן

אפרת לאופר:  אם אנחנו רוצים לעשות שינוי ולהצליח להגיע לילדים, אז אנחנו צריכים לבוא ממקום אחר ולא לדבר על השמנה כעל בעיה

אפרת לאופר:  אנחנו כן צריכים לתת ידע וכלים, זה נכון

אליהו דלל: אבל זה יוצר מחלה

אפרת לאופר: זה יוצר

אפרת לאופר:  אבל אני עבדתי שנים בתור מורה עם ילדים וכשרוצים להגיע לילדים ולבני נוער, אז יש דרך לעשות את זה

אפרת לאופר:  עבור ילד זה לא מעניין שכאשר הוא יגיע לגיל 60, אולי תהיה לו סכרת, הוא לא תופס את זה בכלל

אפרת לאופר:  זה כמו שתגיד לו שהוא יכול למות מסיגריות, זה לא נתפס בעיניו ככה

אפרת לאופר:  ילדים לא מבינים את המהות הזאת ולכן צריך לבוא אליהם בגישה אחרת

אפרת לאופר:  מעצם זה שאנחנו מקיימים בנושא הזה דיונים בכנסת ומקיימים פורומים וכל הזמן דנים על השמנה, יש עלייה מאוד גדולה בילדים ובני נוער, שמדברים היום על הפרעות אכילה

אפרת לאופר:  הרשתות החברתיות גם ככה מלאות בזה

אפרת לאופר:       אז מה המסר שלנו? המשקל שלך קובע את האיכות שלך? כילדה? כנער? רק המשקל קובע מי או מה את? אז יש לי מסר כאן, אנחנו צריכים לחשוב על גישה אחרת לכל הנושא הזה ולתקוף אותו ממקום אחר

אפרת לאופר:  אני רוצה לספר קצת עלינו, על מה אנחנו עושים במערכת החינוך

אפרת לאופר:  יש לנו תוכניות רבות במערכות החינוך, שקשורות לנושאים של קידום בריאות בקרב בני נוער

אפרת לאופר:  אני רוצה להזכיר שמעונות היום נכנסו ממש לפני למערכת החינוך

אפרת לאופר:       אז כבר עכשיו יש לנו גם המון תוכניות עבור הגיל הזה, כי ברור לנו שבגיל הרך, אם ניתן דפוסי חינוך נכונים, גם לפעוטות, גם לילדים וגם להורים, אז אנחנו בעצם נגיע למה שנרצה ללמד

אפרת לאופר:  אז אנחנו מנסים לפעול בתוכניות רבות

אפרת לאופר:  אז אחת מהתוכניות שלנו, שהוזכרה כאן מקודם וקורית בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות, זו תוכנית ׳אפשרי בריא׳

אפרת לאופר:  אנחנו מקדמים את זה בקרב - - -      

אליהו דלל: באיזה אופן אתם עושים את זה? יש שיעורי תזונה? איך זה הולך?      

אפרת לאופר: אני אתן דוגמה לתוכנית בשם ׳הגן העתידי׳

אפרת לאופר:  מדובר בתוכנית פדגוגית לגני הילדים

אפרת לאופר:  אני שמה לרגע בצד את בתי הספר

אפרת לאופר:  תוכנית ׳הגן העתידי׳, נבנית על השאלה מי הוא הילד שיצא מהגן בהיותו ילד בוגר? בתוך התוכנית הזאת יש גם את תחום הבריאות

אפרת לאופר:  כחלק מהנושאים שנלמדים בגן, תחום הבריאות מוטמע בתוך הנושאים

אפרת לאופר:  זה לא יכול להיות באופן ישיר בו הילד שואל: ״מה אני אוכל עכשיו בארוחת 10:00?״, אלא זה חייב להיבנות בצורה הדרגתית

אפרת לאופר:       בבתי הספר לדוגמה, כבר בספטמבר, אנחנו מתחילים תוכנית באנגלית לחטיבת הביניים, שהנושא שלה הוא קידום בריאות

אפרת לאופר:  מלמדים אותם אנגלית, אבל הטקסטים שאותם הם ילמדו יעסקו בקידום בריאות, בפעילות גופנית ובתזונה

אפרת לאופר:  זו יחידת לימוד שלמה שמורים לאנגלית יוכלו ללמד

אפרת לאופר:  הטמעת התכנים יכולה להיעשות בדרכים שונות ובשילובים מגוונים

אפרת לאופר:  אתם דיברתם קודם רק על תזונה, שזה מרכיב מאוד חשוב, אבל אנחנו צריכים להסתכל על דברים רבים נוספים חוץ מתזונה

אפרת לאופר:       כולנו אנשים בוגרים, אבל כשאנחנו היינו ילדים, Basically היינו הולכים ברגל לבית הספר

אפרת לאופר:  היום זה לא קורה

אפרת לאופר:  מה קורה היום? כשהילדים קטנים אז ההורים מסיעים אותם, לא קרוב או ליד אלא עד לכניסה לבית הספר וכאשר הילדים גדלים, אז הם נוסעים באופניים חשמליים או בקורקינטים

אליהו דלל: קידמתי את התוכנית של ׳אוטובוס מהלך׳, מישהו יודע מה זה?      

אפרת לאופר: נכון

אפרת לאופר:  זה היה כשהייתי מורה בבית הספר

אליהו דלל: קידמנו את זה בנתניה

אליהו דלל:  ׳אוטובוס מהלך׳, זו תוכנית שהרעיון שלה הוא שאחד ההורים או מחנכת כיתה, מתלווים להליכה לבית הספר ביחד עם קבוצת תלמידים

אליהו דלל:  כאשר מתחילים מנקודה מסוימת, במרחק של בערך 500 מטר מבית הספר ומצטרפים ילדים עד שמגיעים כקבוצה לשטח בית הספר

אליהו דלל:  קוריוז אחד, פעם אחת עצרתי במעבר חצייה ואותו ׳אוטובוס מהלך׳ של ילדים עבר את הכביש, הם זיהו אותי וקפצו על הרכב

אליהו דלל:       זה היה סיפוק כזה גדול, לראות את הילדים ואת ה- ׳אוטובוס המהלך׳

אליהו דלל:  את צודקת, פעם היינו הולכים לבית הספר ברגל

אליהו דלל:  היום נוצרה בעיה

אליהו דלל:  כל הורה מסיע את הילד שלו לבית הספר ואז נוצרים עומסים, פקקים, בעיות של תאונות ומה לא, כל זה ליד שטח בית הספר

אליהו דלל:  הרי הכבישים האלה לא בנויים באופן בו אפשר שיהיו בהם 300 מכוניות בו זמנית, אין דבר כזה

אפרת לאופר: נכון

אפרת לאופר:  אז זה חלק מהעניין

אפרת לאופר:  אני גם אגיד שזו בעיה שלא קשורה רק לתזונה או לפעילות גופנית

אפרת לאופר:  אם נלך היום למרכז הארץ, שם הרוב מתגוררים בבניינים

אפרת לאופר:  ילד שגר בקומה חמישית איך הוא עולה הביתה? במדרגות או במעלית? זה ברור לחלוטין שהוא עולה במעלית

אפרת לאופר:  אז אני מדברת בעצם על צעדים קטנים שצריכים להיעשות

אפרת לאופר:  בנוסף, שעות שינה, גם הן משפיעות על משקל הגוף ובכלל על נושא של דימוי, מסכים, רשתות חברתיות ונושא השתייה המתוקה שדובר פה

אפרת לאופר:  אז נצרכות הפעלות, אפילו לא רק ספורט כספורט

אליהו דלל: אבל איך אתם מודדים את זה? התפקיד של משרד החינוך הזה בקטע הזה הוא קריטי, אין לי בכך ספק

אליהו דלל:  אני תמיד אומר שהחינוך הוא גם מהבית, אבל לצערי, אני חייב לומר שבנושא של תזונה והרגלי תזונה, החינוך הוא יותר של משרד החינוך והחינוך בבית הספר הוא עצום

אפרת לאופר: אז קודם כל, יש היום תוכניות כמו ׳הגפן׳ במשרד החינוך

אליהו דלל: מה שאני שואל זה איך אתם מודדים את זה

אפרת לאופר: אני אספר

אפרת לאופר:  באשר לגני הילדים, אז זה מוטמע בתוך התוכנית הפדגוגית

אפרת לאופר:  אם אנחנו מדברים על בתי ספר, זה גם מוטמע בתוך התוכנית

אפרת לאופר:  יש את התוכנית בשיתוף עם משרד הבריאות, יש לנו פרויקט דגל שנקרא ׳בתי ספר מקדמי בריאות׳, זו תוכנית העשרה

אפרת לאופר:  מדובר בפרויקט עם שישה עקרונות בסיסיים לאופן בו מקדמים את הנושא הזה בתוך בית הספר

אפרת לאופר:  כל מנהל יכול לקחת את זה למקום שמתאים לו

אפרת לאופר:  אני כל הזמן מקבלת עדכונים מהשטח ואנחנו מודדים את זה

אפרת לאופר:       יש לנו בסיום השנה הזו, איסוף נתונים של ׳בתי ספר מקדמי בריאות׳ ואני יכולה לומר שאנחנו נמצאים עם התוכנית הזו כבר בקרוב ל-1,800 בתי ספר, יסודיים, חטיבות ותיכונים מכל המגזרים, גם כולל חרדים וערבים וכל המנהלים מחויבים לפרויקט

אפרת לאופר:  אז לפי זה

אפרת לאופר:  מעבר לזה, יש לנו גם את תוכנית ׳הגפן׳

אפרת לאופר:  יש לנו במשרד החינוך, הרבה מאוד תוכניות שאנחנו מאשרים אותן כתת סל, לכל הנושא של קידום בריאות

אפרת לאופר:  אני תמיד שואלת: איך אני יודעת שהצלחתי?      יש לי שכנה שעובדת במשרד החינוך וכמובן שהיא לא בדיוק יודעת מה אני עושה מעבר לידיעה שזה קשור לבריאות, היא ראתה אותי ואמרה לי: ״שתי הבנות שלי קיבלנו בשבועיים האחרונים שיעורי תזונה עם תזונאית

אפרת לאופר: ״ אני לא דיברתי עם בית הספר שלה, אלא היא פנתה אליי כדי לשתף אותי בחוויה של הבנות שלה

אפרת לאופר:  אז זה עובד

אפרת לאופר:  באשר לתוכנית ההזנה של משרד החינוך

אפרת לאופר:  התוכנית קיימת ב-220 רשויות מתוך 256

אליהו דלל: אבל ההשפעה היא חיובית או שלילית?      

אפרת לאופר: תוכנית ההזנה מפוקחת על ידי משרד הבריאות

אליהו דלל: עם תזונאית וכך הלאה

אפרת לאופר: בוודאי

אפרת לאופר:  זה נעשה בליווי של תזונאית

אפרת לאופר:  יש כמובן חברות שמספקות את השירות

אפרת לאופר:  אני פחות יודעת את הנתונים בהקשר הזה אבל אם רוצים אותם אז ניתן לספק

אפרת לאופר:  אני רוצה להגיד שההזנה שניתנת לארוחת הצהרים היא חשובה

אפרת לאופר:  בנוסף, יש את המועצה לביטחון תזונתי שגם לה יש איזה שהוא Say בנושא הזה

אפרת לאופר:  דבר נוסף הוא שאי אפשר להתעלם מתרבות השפע

אפרת לאופר:  זה לא יעזור רק לדבר עם הילדים על קידום בריאות

אפרת לאופר:  נערה שנכנסת היום לסופר צריכה ללמוד כיצד לצרוך

אפרת לאופר:       יש לנו תוכנית במערכת החינוך שנקראת ׳בוחרים בריא׳

אפרת לאופר:  צריך ללמוד לבחור בזה וללמד את הבחירה

אפרת לאופר:  באשר לתוכנית ׳אפשרי בריא׳, זו תוכנית לאומית של משרד הבריאות

אפרת לאופר:  לא מדובר בעוד תוכנית, התוכנית שלנו משותפת עם התוכנית של משרד הבריאות ואנחנו קוראים לזה: ׳בתי ספר מקדמי בריאות׳, זו תוכנית בשיתוף עם תוכנית ׳אפשרי בריא׳

אפרת לאופר:  אז אנחנו עובדים גם עם מחלקות החינוך ברשויות, שגם להן יש המון Say, אתה בוודאי יודע את זה

אפרת לאופר:       משפט אחרון לסיום, חינוך לוקח זמן

אפרת לאופר:  זו הטמעה שקורית לאורך זמן

אפרת לאופר:  אני מספרת את זה מהניסיון שלי

אפרת לאופר:  תלמידים שלי, שכאילו ״לא היו איתי״ כשהיו בשלב הצעיר ואז כבוגרים הם הפכו אחרים

אפרת לאופר:  אז לא פעם שאלתי: ״מה השתנה?״ ואמרו לי: ״עוד לבנה נפלה ועוד אחת״

אפרת לאופר:  זאת אומרת שהתהליך הוא העניין ולא תמיד פותרים דברים ב- ׳זבנג׳

אפרת לאופר:  אם יהיו לכם עוד שאלות אז אשמח להשיב

אפרת לאופר:  תודה

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  חיים, תבדוק אם סיימו שם, חמש דקות לפני שיסיימו שם תקרא לי ואבוא לשם לסיום, של השדולה של ה - - -, נעשה הפסקה של כמה דקות

אליהו דלל:  כן בבקשה, מועצה לזכויות הילד

נועם וילדר: תודה

נועם וילדר:  עורכת הדין נועם וילדר מהמועצה לשלום הילד

נועם וילדר:  אני רוצה להתחבר לחלק מהדברים שאפרת אמרה כי אני מאוד מסכימה איתה

נועם וילדר:  כשאנחנו מדברים על השמנה, אנחנו לרוב מדברים על תוצר או תסמין, לא בלעדי, של תזונה לא מיטיבה ושל אורח חיים לא בריא

נועם וילדר:  לכן המסגור שצריך להיות לדעתי, הוא קידום אורח חיים בריא, פעיל ומיטיב

נועם וילדר:  צריך להגיד שהנושא הזה של קידום אורח חיים בריא, מתקשר בוודאי בבסיסו, לזכות של הילדים לבריאות, להתפתחות ולשוויון

נועם וילדר:       אני רוצה להגיד שאנחנו למדנו המון בשנה האחרונה על תזונת ילדים ונוער

נועם וילדר:  היו לנו שני הליכי שיתוף של תזונה מיטיבה והרשת החברתית

נועם וילדר:  למדנו המון מבני הנוער על הנושא הזה

נועם וילדר:  חשוב לי להגיד, כמו שנאמר, שהמילה "השמנה" ובכלל השיח על תזונה – הוא מאוד מאוד רגיש

אליהו דלל: נעשה תכף הפסקה שתי דקות, אבל קודם תשלימי

נועם וילדר: זה לוקח אותם לנושא של דימויי גוף

נועם וילדר:  לכן, אם לא נשכיל שכולם סביבם, ההורים והמורים, יקיימו את השיח הזה בצורה מיטיבה, רגישה ואחראית, אנחנו עלולים לעשות יותר נזק מתועלת

נועם וילדר:  זה אחד הדברים הראשונים שלמדנו מהסיפור הזה

נועם וילדר:       כמו כן, הנושא של הרשתות החברתיות, באמת תופס המון מקום

נועם וילדר:  הם צורכים ידע לא רק על דימוי גוף אלא גם על תזונה, לא בהכרח מאנשי מקצוע, אז זה גם דבר שהוא מאוד בעייתי

נועם וילדר:  בנוסף, גם יש כל מיני טרנדים של מאכלים לא בריאים, שקורים ברשת וגם זה משפיע עליהם

נועם וילדר:  אז זה עוד משהו שלמדנו

נועם וילדר:  אנחנו רואים שיש מגמה של ירידה קטנה, סביב הקורנה, שאנחנו לא יודעים להסביר אותה

נועם וילדר:  אנחנו כן רואים שנעשית עבודה סביב הנושא הזה במשרדי הממשלה

נועם וילדר:       אנחנו כן רואים, שבחברה הערבית לא נעשית מספיק עבודה וזה מדאיג אותנו

נועם וילדר:  זה גם רק מראה שאפשר

נועם וילדר:  זאת אומרת, צריך לראות מה עובד ומה אפשר מזה לעשות בחברה הערבית

נועם וילדר:  לדעתי זה לא עניין של חוסר מודעות, לא רק

נועם וילדר:  כי כשיש היצע של מתקני ספורט, של אולמות ספורט, של חוגי ספורט נגישים ואיכותיים וכשיש היצע של מזון בריא, אז הרבה פעמים יהיה גם ביקוש

נועם וילדר:  אז החובה שלנו היא לספק את הדברים האלה

נועם וילדר:       אני רוצה רגע בזריזות לעבור לצעדים, חלק מזה הן הצעות של בני ובנות הנוער, במסגרת פרלמנט הנוער

נועם וילדר:  הנושא של פיקוח על מזון: אחריות משרד הכלכלה בנושא הזה

נועם וילדר:  אנחנו רואים את הרפורמה של הייבוא, שמאוד מדאיגה אותנו במובן הזה, שיהיו מוצרים שלא יהיו מסומנים ושהם מזיקים לבריאות

נועם וילדר:       מיסוי: כל מה שקשור למיסוי, זה גם משהו שאפשר לקדם אתו תזונה מיטיבה ובריאה

נועם וילדר:       מערכת החינוך: דיברו איתנו המון על שינויי תזונה בקפיטריה

נועם וילדר:  אין להם בכלל אפשרות להחליט על מה יהיה בקפיטריה

נועם וילדר:  פיקוח על מחירים של מוצרי מזון בקפיטריה

נועם וילדר:  ויותר מזה, הם היו רוצים להשפיע על מה נמכר בקפיטריה בבתי הספר שלהם

נועם וילדר:  חדרי אוכל בבתי ספר: זה משהו שהוא בוודאי דורש המון תקציב, אבל הוא גם יעשה שינוי בעוד הרבה מובנים

נועם וילדר:       התאמה של ספורט וחינוך גופני לקהל היעד, לכולם, שכולם יצליחו להתחבר אליו

נועם וילדר:  כמו שאמר חבר הכנסת סימון דוידסון

נועם וילדר:  אלה דברים שבאחריות משרד החינוך; משרד הבריאות אחראי על הנגשת הידע ועל סיפוק שירותים זמינים עבור ההורים והילדים

נועם וילדר:      באחריות השלטון המקומי, זה כל הנושא של תכנון עירוני נכון: הצללת רחובות

נועם וילדר:  דיברנו על הליכה ברגל

נועם וילדר:  הצללה טבעית כנראה תשפר את היכולת של הילדים ללכת ברגל יותר בקלות

נועם וילדר:  הנושא של חוגים: השקעה בחוגים זמינים, גם פיזית וגם כלכלית, במחיר שווה לכל כיס

נועם וילדר:  זה משהו שהוא קריטי

נועם וילדר:  גני שעשועים בכל שכונה

נועם וילדר:  וגם סיוע לבתי הספר שבמסגרת הרשות

נועם וילדר:       נקודה אחרונה, למרות שמסגרתי את הנושא הזה שהוא קשור לאורח חיים בריא

נועם וילדר:  אבל אם אנחנו רואים ילד שיש לו שינוי תזונה מהיר ולא צפוי, שהביטוי שלו הוא השמנה, זה גם יכול להיות ביטוי לאיזו שהיא מצוקה נפשית שהילד מתמודד איתה וזה משהו שצריך לבדוק אותו

נועם וילדר:  תודה

אליהו דלל: נעשה הפסקה 3-4 דקות

אורית יוגב: אני רוצה להמליץ על ספר נחמד שנקרא 'אכילה בהיסח הדעת'

אורית יוגב:  אוניברסיטת סטנפורד או משהו עשו בית קפה, ועשו ניסוי מצחיק: הם חיברו צינורית לקערות מרק, נתנו לאנשים קערת מרק קטנה – אכלו את הקטנה והיו שבעים; בינונית – אכלו אותה והיו שבעים; גדולה – אכלו והיו שבעים

אורית יוגב:  ואז עשו פטנט שהם מילאו בצינורית את המרק ואנשים אכלו בלי הפסקה

אורית יוגב:  כלומר שיש משהו שאם לא מלמדים מגבלות על קופסה קטנה וצלחת קטנה וכדומה, אז יאכלו ללא מגבלה

קריאה: גם אכילה מול מסך

אליהו דלל: יופי

אליהו דלל:  זה גם עניין תרבותי

אליהו דלל:  האמת היא שדיברו פה דברים לעניין, היה יכול להיות חלק מהפרוטוקול, ואם זה היה מוקלט אז אין לי בעיה שחלק מהדברים ייכנסו, הכול בסדר

אליהו דלל:       גיליון ציונים של פעילות גופנית, איזה יופי

אליהו דלל:  מאיפה אתם?      

נדא עליאן: שמי נדא עליאן, מהמחלקה לחינוך ולקידום לבריאות במשרד הבריאות

נדא עליאן:  אני הבאתי איתי את גיליון הציונים החדש שפרסמנו

נדא עליאן:  הוא חלק מהחברות של ישראל בפורום הבינלאומי Active healthy kids

נדא עליאן:  בגיליון הזה, ישראל קיבלה לצערי את הציון D, כשסקאלת הציונים היא A-F

נדא עליאן:  אנחנו נמצאים במקום לא טוב מבחינת התנועה והפעילות הגופנית

נדא עליאן:  יש לילדים שלנו אורח חיים ישבני מאוד ודיברנו עכשיו על המסכים

נדא עליאן:       הגיליון הזה חשף שאנחנו חייבים לנקוט צעדים משמעותיים בתחום של פעילות גופנית ותנועתיות בקרב ילדים ובני נוער

נדא עליאן:  32% מהילדים שלנו, מבצעים פעילות גופנים של שעה ביום במשך ארבעה ימים בשבוע ופחות מתשעה אחוזים, מבצעים את הכמות שעות המומלצת לפי ארגון הבריאות העולמי

נדא עליאן:  מגפת הקורונה החמירה את המצב

נדא עליאן:  הילדים הגיעו למצב שרק שלושה אחוזים מהם, מבצעים את שעת פעילות גופנית אחת ביום

נדא עליאן:  תבינו את מה שקורה

נדא עליאן:  אני לא יודעת אם הנתונים שפורסמו בגיליון הזה מפתיעים או שלא, אנחנו ידענו את זה, אנחנו נמצאים במצב מאוד חמור

נדא עליאן:       התחלנו במשרד הבריאות בנקיטה של כל מיני צעדים, בשותפות עם עוד משרדים ואני אתן דוגמה

נדא עליאן:  אנחנו מפתחים עכשיו תוכנית פיילוט בשיתוף עם משרד החינוך, משרד הספורט והתאחדות הספורט, של הקמת מועדוני ספורט עממיים, לא תחרותיים

נדא עליאן:  כיום בבתי הספר של התאחדות הספורט, מועדוני הספורט הם תחרותיים ואנחנו רוצים לתת הזדמנות לכל הילדים לבצע פעילות גופנית ולהיות בתנועתיות

נדא עליאן:       אנחנו שמים דגש במיוחד על הפריפריה ועל בתי ספר ממעמד סוציו אקונומי נמוך

נדא עליאן:  במקביל, מתבצע מהלך משותף עם משרדי ממשלה אחרים, גם עם אפרת שנמצאת פה, עם ארגון ׳מעוז׳ ועם ארגוני החברה האזרחית, למיזם של פורום משותף שמתמקד רק בקידום בריאות בקרב בני נוער ובמיוחד בכל נושא ההשמנה והפעילות הגופנית

נדא עליאן:  כולנו תקווה שהמפגשים האלה יביאו לשינויים

נדא עליאן:  רציתי בדיוק להגיד ואולי אפרת תרחיב, שהנושאים בהם יתמקדו - - -      

אליהו דלל: אז המשרדים שבעצם יכולים לקדם את הדברים האלה הם משרד הבריאות, משרד החינוך ומשרד הספורט, או שיש עוד משרד?      

קריאה: משרד הרווחה

אליהו דלל: דרך אגב, יש פה מישהו מהרווחה?      

קריאה: לא

אליהו דלל: אוקיי

נדא עליאן: גם המשרד לביטחון פנים, גם המשרד לשוויון חברתי

נדא עליאן:  אפילו בוועדת החינוך - - -     

אליהו דלל: אוקיי, כי מדובר בנושא חשוב אז אני רוצה לעשות ישיבת מעקב ולנסות לעשות גם תיאומים

אליהו דלל:  אפילו אם כבר יש תוכנית, צריך לבדוק כיצד היא מיושמת ואיזה מדדים יש בה

נדא עליאן: בהמשך למה שאפרת אמרה, על תוכנית ׳אפשרי בריא׳, זו תוכנית שגם נמצאת ברשויות המקומיות, שם זה נקרא ׳אפשרי בריא בעיר׳

נדא עליאן:  היום אנחנו נמצאים עם התוכנית הזאת ב-80 רשויות מקומיות

נדא עליאן:  במסגרת התוכנית אנחנו מעודדים את כל הנושא של פעילות גופנית ושל אורח חיים בריא וסביבה תומכת

נדא עליאן:  הדבר החשוב ביותר זה לתת לאנשים את האפשרות לבצע פעילות גופנית ולחיות אורח חיים בריא

נדא עליאן:  אנחנו מעודדים מסלולי הליכה ומתקני ספורט, אבל לצערנו הדבר הזה תמיד תקוע בתקציבים

נדא עליאן:  אם יש תקציב גדול, הרשות יכולה לנצל את התקציב לדברים האלה

אליהו דלל: את יודעת איך שיחקנו כדורגל בעבר? עם גרב שמילאנו בבגדים ובסמרטוטים

אליהו דלל:  היום צריך לבנות מגרשים וכך הלאה ולתת לילדים לרוץ

נדא עליאן: אני מסכימה

נדא עליאן:  אבל אפילו אם אין מספיק תקציבים לבנייה של האולמות, אז אנחנו נמצאים שם וכל הזמן Advocacy לכך שהדבר הזה חשוב

נדא עליאן:  כדי שגם כל הרשויות וגם מקומות אחרים, ינצלו את התקציבים כדי להשקיע בזה

אליהו דלל: 100%

אליהו דלל:  בבקשה, משרד הבריאות, כן בבקשה

רנאא מחאג׳נה יונס: אז אני נציגת אגף התזונה במשרד הבריאות

רנאא מחאג׳נה יונס:  כמובן שכאשר מדברים על השמנת ילדים, אז תחום התזונה הוא בסיסי ועיקרי לטיפול בבעיה ולמניעתה

רנאא מחאג׳נה יונס:  כאשר מדברים על טיפול בבעיה, אז זה לא רק הרגלי אכילה, מה אוכלים ואיך, אלא זה קשור גם לסביבת המזון

רנאא מחאג׳נה יונס:  אנחנו נמצאים היום בסביבה של שפע, שפע של מזון מזיק, של אוכל מעובד ושל שתייה מתוקה

רנאא מחאג׳נה יונס:  אנחנו מותקפים גם מצד התעשייה, מפרסומות

רנאא מחאג׳נה יונס:       עשינו הליך עם בני נוער והמועצה לשלום הילד ושם עלתה הנקודה שבני הנוער והילדים, מוצפים ברשתות החברתיות ובדיגיטל, במידע לא אמין ובכל מיני מסרים שהם מקבלים ממשפיענים של שיווק מזון אולטרה מעובד

רנאא מחאג׳נה יונס:  חשוב לי לציין שבישראל, 50% מהקלוריות שבני הנוער צורכים הן מזון אולטרה מעובד וגם כשמדברים על שתייה מתוקה, בהמשך למה שעלה היום, ש-60% מההורים בחברה הערבית ו-15% מההורים בחברה היהודית, דיווחו על תינוקות בגילאי תשעה חודשים ועד גיל שנה, שותים שתייה מתוקה, גם בגילאים האלה, זה נתון מאוד מאוד מפחיד

רנאא מחאג׳נה יונס:       מגיל שנתיים ועד גיל 11, 22% מההורים בחברה היהודית ו-53% מההורים בחברה הערבית, מדווחים על ילדים ששותים שתייה מתוקה

רנאא מחאג׳נה יונס:  פתאום בוטל גם המס על השתייה המתוקה

רנאא מחאג׳נה יונס:  כמובן שאנחנו במשרד הבריאות ננסה לקדם רגולציה בדרך אחרת

רנאא מחאג׳נה יונס:  חשוב לי לציין גם מה אנחנו באמת עושים באגף התזונה

רנאא מחאג׳נה יונס:  אגף התזונה מקדם מבחן תמיכה לקופות החולים בנושא טיפול בהשמנה של ילדים ומבוגרים

רנאא מחאג׳נה יונס:  בנוסף, המשרד פועל לבנייה של תשתיות טכנולוגיות ורשם להשמנה, לעיבוי הטיפול בהשמנה ולהכשרת אנשי מקצוע לטיפול רב מקצועי בהשמנה ולביטחון תזונתי

רנאא מחאג׳נה יונס:       ברמת המליאה, אנחנו שותפים להרבה תוכניות בתחום התזונה, גם עם משרד החינוך וגם תוכנית ׳אפשרי בריא׳ ברשויות

רנאא מחאג׳נה יונס:  זה לא רק הסברה, העלאת מודעות וקמפיין, אלא גם ברמת הסביבה

רנאא מחאג׳נה יונס:  הכוונה לתקצוב של ברזיות מים למשל, שאין מספיק במרחב הציבורי ושמעודדות שתיית מים, גינות ירק בתמיכה של משרד החקלאות

רנאא מחאג׳נה יונס:  דיברתם על משרדי הממשלה, אז משרד החקלאות ביחד איתנו, פועלים להקמה של גינות קהילתיות

רנאא מחאג׳נה יונס:  בכל מה שקשור לארגוני נוער

רנאא מחאג׳נה יונס:  יצאנו ב- ׳קול קורא׳, ביחד עם משרד החינוך, בתקציב שקיבלנו ממיסוי הסוכר

רנאא מחאג׳נה יונס:       חשוב לי לציין גם שהרבה מהתוכניות שביצענו וקידמנו, קרו על חשבון תקציב מיסוי הסוכר, שעכשיו בוטל, מה שיוביל אותנו לבעיה

רנאא מחאג׳נה יונס:  ביחד עם ארגוני הנוער ותנועות הנוער, קידמנו תקציב לייעוץ של דיאטנית, שתלווה את התנועות ואת הארגונים, על מנת להטמיע את תחום התזונה, גם ברמת הסביבה וגם ברמת החינוך התזונתי

רנאא מחאג׳נה יונס:  בכל הקשור לתזונה ברמה האזורית

רנאא מחאג׳נה יונס:  יצאנו בתוכנית חדשה ופורצת דרך של ׳תזונת אשכולות׳

רנאא מחאג׳נה יונס:  האשכול מאגד כמה רשויות ביחד ולכל אזור הצבנו דיאטנית אזורית שתתכלל את תחום התזונה בהתאם לרמה האזורית

רנאא מחאג׳נה יונס:       כמובן שיש לזה ערך מוסף, כי לכל אזור ולכל אשכול שמאגד רשויות מסוימות, יש מאפיינים חברתים, פוליטיים וגיאוגרפיים שצריכים להילקח בחשבון

רנאא מחאג׳נה יונס:  אז בנוסף לתקצוב הדיאטנית האזורית, יש גם תקציב להקמה של תוכניות מותאמות בתחום

אליהו דלל: יש פרסום לכל הדברים האלה? זאת אומרת, איך יודעים שמגיעים למשרד הבריאות ומקבלים תקצוב לתזונאית?      

רנאא מחאג׳נה יונס:  הוצאנו ׳קול קורא׳

רנאא מחאג׳נה יונס:  בנוסף, אנחנו מקדמים גם תפקיד של דיאטנית עירונית

רנאא מחאג׳נה יונס:  אנחנו רוצים שתהיה דיאטנית בתוך הרשות המקומית, שתתכלל את כל ה - - -      

אליהו דלל: דרך אגב, לפני למעלה מ-10 שנים, קידמתי דבר כזה באחד מהמתנ״סים בקריית השרון בנתניה

אליהו דלל:  זה היה דבר ייחודי

אליהו דלל:  ביחד עם ההורים והילדים, החלטנו על איזו תזונה תהיה להם

אליהו דלל:  הם בחרו את דברים ביחד עם התזונאית וזה היה דבר פשוט מדהים

אליהו דלל:  אני גם רוצה לשמוע את הבנות, אם אפשר

אליהו דלל:  סיימת?      

רנאא מחאג׳נה יונס: יש לי עוד מלא

אליהו דלל: בסדר

אליהו דלל:  אז תעבירי לנו את מה שיש לך כדי שנכניס את זה אחרי זה לפרוטוקול

אליהו דלל:  בסדר? יופי

אליהו דלל:  בבקשה

ליאל סרוסי: נעים מאוד

ליאל סרוסי:  שמי ליאל סרוסי, אני דוברת מועצת התלמידים והנוער הארצית

ליאל סרוסי:  בת 16 מחדרה ועולה לכיתה י״ב

ליאל סרוסי:  אני מסכימה עם כל מה שנאמר, אני גם אחזור על כמה דגשים אבל גם אנסה לתמצת ולחדש

ליאל סרוסי:  קודם כל, עלה פה כל נושא הטלוויזיה והרשתות החברתיות

ליאל סרוסי:  מספיק היום רק לפתוח את ה- Tik-ToK או את ה- Instagram, בשביל לראות שיח מזעזע

ליאל סרוסי:  זה קורה גם בתוכניות ריאליטי כאלה ואחרות, גם בתוכניות בוקר וגם בדיון שיפוטי על איך הבגד הזה יושב על זאת ולמה

ליאל סרוסי:       הדבר הזה קורה ואנחנו כבני נוער חשופים לזה, רואים את זה וגם מגיבים בהתאם

ליאל סרוסי:  אנחנו רואים תגובה כמו: ״למה את אוכלת כל כך הרבה?״ או ״למה את אוכלת את זה ולא את זה?״ וזה מזעזע, כי תמיד יש ביקורת

ליאל סרוסי:  או שאתה לא אוכל מספיק או שאתה אוכל יותר מידי, זה תמיד שם

ליאל סרוסי:  זה ממש חזק ברשתות וזה אפילו די מסוכן

ליאל סרוסי:  כי אנחנו חשופים לזה, אין על זה בקרה בשום צורה וזה חודר אל השיח בתוך הכיתות, בתוך בתי הספר ובין חברים

ליאל סרוסי:  אם היא מדברת אליה ככה אז למה אני לא יכולה לדבר ככה לחברה? זו שאלה קיימת

ליאל סרוסי:       שאלה נוספת שעולה היא ״מה זה בכלל מזון בריא״

ליאל סרוסי:  אם אני אוכל כל היום מלפפון וארד במשקל, אז זה נחשב מזון בריא? אם אני כל היום אוכל רק ירקות זה נחשב למזון בריא? זה יהיה מספק עבור התזונה שלי? אז כאן נכנסים לפה כמה נושאים

ליאל סרוסי:  קודם כל, התוכניות שעלו ממשרד החינוך נשמעות באמת מדהים, אבל חבל שאנחנו לא באמת חווים אותן

ליאל סרוסי:  אם יש לכם מספרים של כמה שיעורים כאלה עוברים בשנה, אבל זה משהו שלא חווינו, לא אני, שנמצאת במערכת כבר 11 שנים ולא החברות שלי

אליהו דלל: גברת לאופר, מה שאומרים פה חשוב מאוד, כי הם הצרכנים, הם הלקוחות שלנו בעצם

אליהו דלל:  אם הן לא יודעות, אז חשוב מאוד לראות למה זה לא מגיע

אליהו דלל:  אני מניח שיש רצון טוב ומצוין למשרד החינוך, אבל זאת הערה חשובה

ליאל סרוסי: בנושא ההגדרה של מה הוא מזון בריא

ליאל סרוסי:  אם אני יושבת עם חברה במסעדה ואוכלת סלט, כי זה נורא טעים לי, אבל אז יסתכלו עליי במבט שאומר: ״האם היא אוכלת סלט כי היא רוצה לרדת במשקל?״, זה שם, זה מה שקורה וזה השיח

ליאל סרוסי:  עוד דבר בנושא של מזון בריא, שגם עלה מהדברים של המועצה לשלום הילד, מה קורה עם הקפיטריות בבתי הספר? זאת פשוט הזנחה

ליאל סרוסי:       אני תלמידה שלומדת כל יום משעה 07:40 ועד השעה 17:00, גם אם אביא שני כריכים זה כנראה לא יספיק לי עד סוף היום, מתי שהוא אני ארצה משהו מתוק או משהו קצת יותר טרי ורענן, אבל מה שיש לי בקפיטריה של בית הספר, זה לחמנייה עם נקניקיה, לחמנייה עם סלטים, פלאפל, בורקסים, מלא שוקולדים ומלא חטיפים, אין לי שם אף תחליף בריא

אליהו דלל: אגב, פלאפל זה טעים ובריא, אבל בלי הפיתה

ליאל סרוסי: בלי הפיתה, אבל זה לא נמכר בלי

ליאל סרוסי:  יש דברים שאפשר לאכול וזה באמת תלוי גם במינון, אבל אין לנו לא את הידע ולא את הכלים, בשביל לדעת מה בריא, מה נכון ואיך, שזה גם עוד משהו שקורה ברשתות

ליאל סרוסי:  בנושא ספורט, אני רוצה לשתף שהייתי תלמידה בכיתת ספורט במשך שנתיים, בכיתות ח׳ ו-ט׳ ולא התחברתי לזה בכלל

ליאל סרוסי:  כבת, לא הייתי לי את האפשרות לבחור האם אני רוצה כדורגל, כדורסל או כדורעף, שובצתי אוטומטית לכדורעף בגלל שאני אישה, אפרופו ספורט בקרב בנות, ולא התחברתי לזה

ליאל סרוסי:       התחרות גרמה לי ללחץ, אף פעם לא העלו אותי לשחק במגרש והרגשתי שזה לא בשבילי

ליאל סרוסי:  באמצע כיתה ח׳, ניגש אליי המאמן ואמר לי: ״יש קורס שופטות בכדורעף, תנסי, מה יש לך להפסיד?

ליאל סרוסי: ״ אז היום אני שופטת כבר שלוש שנים, בהתאחדות הספורט של בתי הספר ואני גם אחראית שופטים במחוז חיפה

ליאל סרוסי:  אז נכון שאני לא רצה במגרש, אבל לפחות אני לא נרתעת מספורט, מצאתי את המקום שלי וזה משהו שלא קורה היום

ליאל סרוסי:  תלמידים לא יודעים לאתר בכלל את הספורט שמתאים להם, כי בכלל לא ניתנת להם אפשרות כזאת

ליאל סרוסי:       שיעורי הספורט בבתי הספר הם דבר מאוד מקובע, ריצת אלפיים וקפיצה בחבל, ויש בנים שבכלל יותר מתאים להם כדורסל, ג׳ודו או משהו אחר

ליאל סרוסי:  טניס למשל, זה ספורט שכמעט בכלל לא מלמדים בשיעורי ספורט

ליאל סרוסי:  דבר אחרון, הזכרת את הנושא הזה של חינוך מהבית

ליאל סרוסי:       אז אני חוזרת לנקודה שהעליתי, לרוב ההורים אין באמת את הכלים שנחוצים כדי להסביר לילדים שלהם מה בריא, מה לא בריא ואיך נכון לאכול

ליאל סרוסי:  זה דבר שגם ממש משפיע על מצבם הנפשי של התלמידים, כי מצד אחד אין להם עם מי להתייעץ ומצד שני יש לחץ מאוד גדול גם בבית, כי גם ההורים ניזונים מהרשתות החברתיות ומהטלוויזיה, באשר למה שאומרים שהוא נכון וטוב וזה דבר שפוגע בנו

אליהו דלל: תודה רבה

אליהו דלל:  כן, בבקשה

מוריה טויטו: שמי מוריה טויטו ואני נציגה ממועצת התלמידים והנוער הארצית

מוריה טויטו:  בדיוק סיימתי את כיתה י״ב

מוריה טויטו:  אני רוצה להעלות את הנושא של חוסן נפשי

מוריה טויטו:  אי אפשר להעלות את הנושא של השמנה בקרב ילדים ונוער מבלי לדבר על חוסן נפשי

מוריה טויטו:  כי בסוף, כמו שליאל אמרה, אנחנו מושפעים המון מהרשתות החברתיות

מוריה טויטו:  אם השיח שאנחנו רואים בכל מקום, הוא שיח שכולל בעיות בדימוי, שנאה עצמית וכל מיני דברים בסגנון הזה, אז זה גורם לתופעות נלוות, להפרעות אכילה, שיכולות גם להתבטא באכילה רגשית, אכילת יתר, בולמוסים וכל מיני דברים כאלה, שגם צריכים להילקח בחשבון כאשר מסתכלים על נתונים של השמנה

מוריה טויטו:       בסוף, יכול להיות שילד עם השמנת יתר ועודף משקל, זה ילד שנמצא במצוקה כל שהיא, ילד שרע לו וזה דבר שצריך לשים לב אליו

מוריה טויטו:  בנוסף, אנחנו לא תמיד יודעים מה הסיבה להשמנת יתר ועודף משקל והיא יכולה גם לנבוע מבעיה בריאותית שלא יודעים עליה, או שלא מטופלת

מוריה טויטו:  כמו למשל בעיות בבלוטת התריס, שזו גם בעיה שלוקח המון שנים לאבחן אותה, נטיות להשמנה במשפחה וכל מיני דברים כאלה

מוריה טויטו:       אז כשיש התעסקות רבה בנושא הזה וכל הזמן מסתכלים על משקל, כשאומרים: ״הנה, הוא הצליח לרדת 20 קילו בחמישה חודשים והיא עשתה דבר מסוים והצליחה לרדת חמישה קילו בחודש״, זו עשויה להיות בעיה, בני נוער לא מודעים לאבחנה בין מבני גוף ולעובדה שמה שעוזר לאדם מסוים לרדת במשקל, לא בהכרח יעזור גם למישהו אחר

מוריה טויטו:  ב- Tik-TOK אפשר לראות שכל בן אדם שני הופך להיות מאמן כושר ותזונאי, שנותן טיפים לאחרים

קריאה: הכיני את הגוף לקיץ

מוריה טויטו: כן

מוריה טויטו:  יש את הטרנד של ׳קלואי טינג׳ ועוד כל מיני טרנדים כאלה ואחרים, שאומרים: ״תשתה כוס קפה שחור עם לימון או Whatever ותרד במשקל באורח פלא

מוריה טויטו: ״ זה לא באמת עובד ככה

מוריה טויטו:  זה לא שיח נכון ואלה לרוב גם לא נתונים נכונים

מוריה טויטו:  ילד שרואה משהו ב- Tik-TOK, לא יגיד: ״טוב, אולי אני צריך לבדוק את זה עם גורם מוסמך״

אליהו דלל: מה הציפיות שלכם? מאיפה תרצו שתגיע התמיכה?      

מוריה טויטו: הציפיות הן בעיקר לשנות את השיח

מוריה טויטו:  אני רוצה גם להעלות נושא נוסף

מוריה טויטו:  יש בבתי הספר, בחטיבת הביניים, בדיקות של משקל וגובה

מוריה טויטו:  נותנים לילדים את התוצאות של ה- BMI שלהם בבית הספר

מוריה טויטו:  בתור ילדה שהייתה בכיתה ז׳ בעודף משקל ועדיין, קיבלתי את התוצאות של הבדיקה עם כל השכבה שלי, כולם הלכו עם הדפים ושאלו: ״כמה את שוקלת? מה ה- BMI שלך?״      

תמי סלע: השקילה הייתה לבד?      

מוריה טויטו: לא

מוריה טויטו:  היינו שלושה ילדים לפחות בחדר, כולם הולכים עם התוצאות ביד לכיתה וזה בלגן שלם

מוריה טויטו:  בסוף מדובר במידע רפואי של הילד

מוריה טויטו:  המורה לא יכולה לפקח על האם הילד מראה את התוצאות לילדים אחרים או במה שמתפתח בעקבות הבדיקה הזאת ובסוף זה גם נכנס לשיח

מוריה טויטו:  אמרת בתחילה הדיון שהשמנה היא המקור לכל המחלות ושזה נורא ואני חייבת להגיד שזה חרה לי לשמוע את זה, כי בסוף זה מתגלגל ונכנס לשיח בין ילדים ובני נוער וזה גורם גדול מאוד גם לבריונות ולחרמות, שנהפכו להיות Issue גדול נורא

מוריה טויטו:       כשהשיח של ילדים הוא רק סביב משקל ודימוי גוף, אז זה בסוף פוגע ויוצר את הבעיות הנלוות, אכילה רגשית והפרעות אכילה

מוריה טויטו:  אז זה שיח שיוצר בסוף את התוצאה ההפוכה

מוריה טויטו:  אני חושבת שאם היה יכול להיפתח פורום משותף, של משרד החינוך, משרד הבריאות ומועצת התלמידים והנוער הארצית, זה היה בוודאי מועיל

מוריה טויטו:       לבוא ולדבר על הנושא ולחשוב ביחד עם בני הנוער, על מה אפשר לעשות

מוריה טויטו:  מועצת התלמידים והנוער הארצית מייצגת בני נוער בכיתות ז׳-י״ב והם אלה שיודעים בצורה הטובה ביותר מה קורה בשטח

מוריה טויטו:  אז אני מאמינה שאם נעשה את זה ביחד, אם נבנה משהו שכל הזמן יתעדכן בהתאם למצב בשטח, אז זה יוכל לשנות גם את האחוזים שאנחנו רואים כרגע וגם את החוסן הנפשי של בני הנוער

אליהו דלל: תודה רבה

אליהו דלל:  אני רק רוצה להבהיר

אליהו דלל:  כשאמרתי את מה שאמרתי, הכוונה הייתה שההשמנה היא גורם לסיכון, אבל יש גם אנשים שהם שמנים ובריאים וזה בסדר, שלא נבין את זה לא נכון, בסדר? יש גם אנשים רזים שיש להם מחלות

אליהו דלל:  אז רק רציתי להבהיר את הכוונה של דבריי

אליהו דלל:  כן, בבקשה

אביבית ברנר: ד״ר אביבית ברנר ואני מומחית באנדוקרינולוגיה ילדים

אביבית ברנר:  אני רוצה להדגיש עד כמה באמת חשוב לשנות את השיח, כי ההתייחסות שלנו להשמנה היא לא בשביל לעשות איזה שהוא סוג של shaming ולא בשביל להעליב אף אחד

אביבית ברנר:  המטרה היא לא להפוך את כל האנשים לאותו הדבר, אין שום שאיפה כזאת

אביבית ברנר:  בהתייחסות לבני נוער, אנחנו צריכים גם לקדם את הנושא של פלורליזם, לקבל כל אדם באשר הוא

אביבית ברנר:  לאנשים שונים יש מבנה גוף שונה ויש להם נטייה שונה

אביבית ברנר:       לנושא הנטייה להשמנה, יש בסיס גנטי מאוד משמעותי

אביבית ברנר:  הבסיס הגנטי הוא לא רק לנטייה לצבור שומן, אלא גם לנטייה לפתח סיבוכים בריאותיים

אביבית ברנר:  אנחנו מודדים את הנושא של ההשמנה על ידי BMI, אבל מדובר במדד מאוד מאוד גס, כי הוא מתייחס בעיקר לנושא של אגירת שומן ולא כל כך מתייחס לנושא של מסת שריר נמוכה והדברים האלה קשורים אחד בשני בקשר מאוד מאוד חזק

אביבית ברנר:  בהחלט יש אנשים שהם - - -      

אליהו דלל: סליחה שאני קוטע אותך, אבל היה פיגוע בתל אביב, ברמת החייל, ואני רוצה להתפלל לרפואת הפצועים

אביבית ברנר: אני מקווה שנקבל בשורות טובות

אביבית ברנר:  נחזור חזרה אל הנושא

אביבית ברנר:  אז יש פה קשר מאוד אדוק לגנטיקה, לתזונה ולפעילות גופנית

אביבית ברנר:  זה לא האחד במקום השני או האחד על גבי השני

אביבית ברנר:  צריך להבין שהאוכלוסייה שלנו לא משתנה מבחינה גנטית, אבל היא משתנה מבחינה אפי-גנטית וזה מה שבעצם גורם לזה, שאוכלוסיות שהן כבר בסיכון, שיש בהן יותר השמנה ויותר סיבוכים מטבוליים, אז הייתי אומרת, שהן יולדות ילדים ומגדלות ילדים לתוך סיכון מוגבר בגלל הנושא הזה

אביבית ברנר:       כי למשל, ילדה שאוכלת תזונה מאוד לא בריאה ולא עוסקת בפעילות גופנים, גם אם היא לא תגדל לתוך השמנה מאוד משמעותית ואין פה שום עניין של קריטריונים מהבחינה הזו, בסופו של דבר עלולה לסבול מסוכרת במהלך ההיריון והתוצאה של ילד שחשוף לסביבה הסוכרתית של ההיריון, יהיה ילד שיהיה לו סיכוי של פי כמה לסבול מהשמנה

אביבית ברנר:       בנושא של בני נוער ותזונה

אביבית ברנר:  זה לא שיש משהו שהוא בריא לילדים רזים

אביבית ברנר:  למשל, ילדים שמגיעים אלינו למרפאה ומקבלים המלצות לגדילה בריאה

אביבית ברנר:  אין ילד שמשקלו נמוך ומגיע לקבלת המלצות תזונתיות, שיקבל המלצה לצריכת חטיפים או שתייה ממותקת, זה מזיק לכולנו וצריך להבין שיש משהו במזונות האלה, שגורם לנו לרצות לצרוך את זה עוד ועוד, להישאב לתוך הדבר הזה

אליהו דלל: ממכר

מוריה טויטו: בסוף זה גם עניין של הרגל

מוריה טויטו:  ברגע שילד יהיה רגיל מגיל קטן לכך שספורט הוא לא רק לספורטאים ותזונה נכונה זה משהו שרלוונטי לכולם, אז הוא יעשה את זה

אליהו דלל: ברור, זה צריך להיות חלק מהחיים

אליהו דלל:  קופת חולים, בבקשה

גלית גולדז׳ק קוניק: שמי ד״ר גלית גולדז׳ק, אני דיאטנית ראשית בקופת חולים ׳כללית׳

גלית גולדז׳ק קוניק:  הפסיכולוגית אורית יוגב כאן איתי, היא גם מ-'כללית׳

גלית גולדז׳ק קוניק:  בכוונה באנו שתינו, בשביל להציג עמדה שהיא רב מקצועית לטיפול בבעיה

גלית גולדז׳ק קוניק:  אמנם נושא הוועדה הוא טיפול בהשמנה, אבל אין ספק שיש פה עניין של אורח חיים בריא

גלית גולדז׳ק קוניק:  כולם פה דיברו על החשיבות של לתקוף את הדבר הזה מכל הכיוונים, בהיבט החינוכי, בהיבט של הקהילה, בהיבט של המתנ״סים וכולי

גלית גולדז׳ק קוניק:       אז באמת כל הספרות המדעית מדברת על כל ההיבטים האלה

גלית גולדז׳ק קוניק:  אני קצת אכנס פה לנושא של קופות החולים

גלית גולדז׳ק קוניק:  השנה, הייתה השנה הראשונה בהיסטוריה, בה הוקצו כספים במבחן תמיכה לטיפול בהשמנה

גלית גולדז׳ק קוניק:  ממה שאני הבנתי, אולי רנאא תתקן אותי אם אני טועה, הכספים האלה הוקצו מתוך המיסוי על המשקאות הממותקים, שבוטל השנה

גלית גולדז׳ק קוניק:  תבינו, מערכת הבריאות היא ״מורעבת״ ובזכות הכספים האלה הצלחנו, בחלק מהמקומות בארץ ובשאיפה לתפוצה כמה שיותר רחבה, להקים טיפול מקצועי להשמנה, שכפי שראיתם, מדובר בנושא שהוא מאוד מורכב

אליהו דלל: אבל זה משהו שמוגדר עבור ילדים ונוער?      

גלית גולדז׳ק קוניק:  הדרישה במבחן התמיכה הייתה להתייחס גם לילדים ונוער וגם למבוגרים

גלית גולדז׳ק קוניק:  אז באמת הקמנו קורס מדהים, לטיפול בעודף משקל ובהשמנה, שאורית ואני היינו אחראיות עליו, שלוקח את כל ההיבטים, החל מתזונה נכונה, להיבטים אנדוקרינולוגים, להיבטים פסיכו-סוציאליים ולכל ההיבטים שקשורים בהשמנה

גלית גולדז׳ק קוניק:  זו פעם ראשונה שבאמת יכולנו בכלל להקים קורס כזה

גלית גולדז׳ק קוניק:  רק שתבינו, הדרישה מצד אנשי בריאות הייתה עצומה וההרשמה לקורס הזה הייתה מטורפת, מה שרק מראה עד כמה הידע בנושא הזה חסר

אורית יוגב: 160 אנשים נרשמו ועצרנו את זה, כי לא עמדנו בכמות

אליהו דלל: אבל האם היו תוכניות מיוחדות לילדים ונוער? או שלא? כי אני מכיר את התוכניות של קופות החולים ולמיטב ידיעתי, רוב - - -      

גלית גולדז׳ק קוניק: אני קודם רוצה להציג את העמדה שלנו, אוקיי? אני חושבת שזה מאוד מאוד חשוב לנו, למערכת הבריאות, קודם כל לתת את הידע שלנו ואת הנתונים ולעשות שיתופי פעולה ביחד עם הקהילה, אם זה משרד החינוך ואם זה עם המתנ״סים ואם זה להוציא את הידע הזה החוצה, כי הגישה פה היא מאוד חשובה

גלית גולדז׳ק קוניק:  השיח בנושא הזה צריך להיות בשפה שמותאמת לבני נוער

גלית גולדז׳ק קוניק:  בני נוער לא יכולים להבין שיח ״שבא להם מגבוה״ וכל ההתייחסות להשמנה לא צריכה להיות בהיבט של תחלואה

אליהו דלל: לכן אני שואל, האם התוכניות שלכם היו מותאמות ספציפית לילדים ונוער?	     

אורית יוגב: כן

אורית יוגב:  יש קורס שהוא ספציפי לילדים ולבני נוער

גלית גולדז׳ק קוניק:  הקורסים הופרדו, לטיפול בבני נוער ולטיפול במבוגרים, שזה משהו אחר לגמרי

אליהו דלל: זאת אומרת שאם נניח יש בני נוער, שנמצאים בקופת חולים ׳כללית׳ ורוצים להיכנס לאיזה שהוא ״חוג״ או לאיזה שהוא קורס טיפולי כזה? האם זה קיים עבור רק בני נוער? כי נוער לא יבוא למקום בו יש אנשים מבוגרים

אורית יוגב: הקורס הוא לאנשי מקצוע

גלית גולדז׳ק קוניק: המרכזים שהוקמו הם מרכזים לבני נוער ובנפרד יש מרכזים למבוגרים, זה תחום שונה לגמרי

גלית גולדז׳ק קוניק:  ההתערבות בנושא בקרב בני נוער היא התערבות חינוכית ומשפחתית, זו התערבות שנקראת ׳פסיכו-חינוכית׳

גלית גולדז׳ק קוניק:  לכן זה מאוד מאוד חשוב להדגיש - - -      

אליהו דלל: אבל האם ישנה המשכיות?      

גלית גולדז׳ק קוניק:  אולי זה המקום להביא את זה לפתחך, כדי שתוכל לתרום

אליהו דלל: אוקיי, בשביל זה אני שואל

אליהו דלל:  האם כרגע הפסקתם עם זה?      

גלית גולדז׳ק קוניק: מבחני התמיכה כרגע נמצאים בסכנה

אליהו דלל: יפה, זה מה שרציתי לדעת

אליהו דלל:  אנחנו פה כדי לשמוע ואחר כך לנסות לראות איך ניתן כמובן לתכלל חלק מהדברים פה וכמובן איך בסופו של דבר נוכל להשפיע

אליהו דלל:  מה שאת אומרת בעצם, זה שקידמתם תוכנית מסוימת, שהיא נכונה גם עבור ילדים ונוער, כי זה הבסיס בוועדה הזו, של זכויות הילד ואתן חושבות שמבחני התמיכה מצויים בסכנה בגלל תקצוב כזה או אחר שקיבלתם באמצעות המיסוי שעכשיו הופסק ולכן לא ימשיך להגיע אליכם

גלית גולדז׳ק קוניק:  כן

אליהו דלל: אוקיי

גלית גולדז׳ק קוניק:  אנחנו גם חייבים לדבר על הנושא של ״הדלת המסתובבת״, כן? בין עלייה בהשמנה לבין התפתחות של הפרעות אכילה, אי אפשר להתעלם מזה

גלית גולדז׳ק קוניק:  כל הנושא של דימוי גוף נמצא בעלייה מאוד גבוה בעקבות הרשתות החברתיות וצריך לתת על זה את הדעת בכובד ראש

גלית גולדז׳ק קוניק:  אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לאורית יוגב

גלית גולדז׳ק קוניק:  תודה

אורית יוגב: אני רוצה להגיד כמה דברים, אולי אני אסכם את זה בשלוש נקודות קטנות, כמי שמביאה את הצד הפסיכולוגי של הנושא

אורית יוגב:  קודם כל, באמת נורא חשוב אופן השיח, כי אנחנו יודעים היום, מחקרית, שכאשר רופא פונה לילד בנושא של השמנה, זה גורם לעלייה במשקל

אורית יוגב:  בנוסף, לפי המחקרים, 76

אורית יוגב: 6% מהילדים עם השמנת יתר, עברו אירועי חיים לא פשוטים במשפחה

אורית יוגב:  לפני 15 שנה הקמתי קו מצוקה נפשית, לילדים ולמשפחות שסובלים מהשמנה

אורית יוגב:  היו אליי מאות פניות, אני די קרסתי מהדבר הזה, לא קיבלתי לשם כך שום תקציבים, עניתי להם בפלאפון הפרטי שלי

אורית יוגב:  התקשרו מכפרים ערביים, ממקומות של חרדים וכולי

אורית יוגב:       אני רוצה להגיד דבר באשר למקומות המטפלים

אורית יוגב:  עשיתי על העניין הזה מחקר, חלק מהילדים האלה היו מטופלים במקומות, מתוך 200 שיחות, שבעה או שמונה ילדים עברו Abuse מיני, גם בנים וגם בנות, בעת בה הם היו מטופלים באותם מקומות

אורית יוגב:  אנחנו לא יכולים להתעלם מעלייה חדה בדיכאון, בחדרה ובשימוש בתרופות

אורית יוגב:  כשאנחנו מצמצמים את הנושא הזה לתזונה, תזונה ותזונה, אז אנחנו חוטאים בגדול, כי אנחנו צריכים לדבר עם הילדים שלנו על בריאות הנפש ועל איך יוצרים תקשורת

אליהו דלל: יש גם את זה, תודה

אליהו דלל:  כן

מרינה מאיר: שמי מרינה מאיר, אני מקדמת בריאות ארצית באגודה לבריאות הציבור

מרינה מאיר:  אנחנו עמותה גדולה שפועלת רבות גם בתחום המניעה, גם בתחום הטיפול וגם בתחום השיקום

מרינה מאיר:  אני אתייחס רק לתחום המניעה, כי זה הנושא שלנו היום

מרינה מאיר:  אני רוצה לציין שאנחנו, כעמותה, מלווים מאות בתי ספר וגני ילדים לאורך השנים והתחושה היא תחושה של תסכול גדול מאוד

מרינה מאיר:  לעיתים קרובות הנפשות הפועלות בתוך בית הספר, הן אלה שקובעות האם נושא של קידום בריאות יתקיים בתוך בית הספר או לא

מרינה מאיר:  הוצגו פה המון תוכניות ואת כולן אני מכירה

מרינה מאיר:  מדובר בתוכניות איכותיות ונפלאות, שמתוקצבות באופן זמני

מרינה מאיר:       מדינת ישראל צריכה להפסיק לשים ״פלסטר״, אני חושבת שהביטוי הזה כבר נשמע כאן

מרינה מאיר:  אנחנו חייבים להבין שאנחנו מתמודדים עם נושא שממדיו עצומים ולכן צריכים להתחיל לעצב את ההתנהגות, מגיל אפס ועד 120

מרינה מאיר:  אבל עיצוב התנהגות זה לא משהו ארעי, זה לא משהו שיש לו תוכנית שמתחילה ונגמרת, שיש מנהל שרוצה או לא רוצה, אלא זה ערך בסיסי, של הזכאות של כל ילד לזכות לבריאות

מרינה מאיר:  הבריאות מוגדרת מזה עשרות שנים, כגופנית, חברתית, נפשית וסביבתית

מרינה מאיר:  אני מוסיפה את הנדבך הזה כיוון שאי אפשר להפריד ביניהם

מרינה מאיר:       אי אפשר להיות בריא כשאתה נושם אוויר לא נקי, כשאתה שותה מים לא נקיים או כשאתה נמצא בסביבה מזוהמת ולכן הנושאים האלה מתחברים

מרינה מאיר:  אז אני מדברת על תוכנית בה ערך הבריאות יהיה כמו ערך החינוך

מרינה מאיר:  מערכת ההורים צריכה ללוות את ההורים מטיפת חלב בקופות החולים, לגן הילדים ועד 120 שנה

מרינה מאיר:  אני מדברת על משהו שצריך להיות מוטמע בתוך המערכת, בצורה ספירלית מתוקצב ועם אנשי מקצוע שיודעים שגם מחר וגם מחרתיים הם יהיו שם, כדי שבוגרי בית הספר לא יספרו לנו שהם יוצאים מבית הספר בורים בתחום הזה

אליהו דלל: תודה

אליהו דלל:  בבקשה, איש הספורט

אבי כליף: שמי אבי כליף, אני מפקח מחוז דרום במשרד התרבות והספורט

אבי כליף:  אני אדבר קצת על ספורט ופעילות גופנית

אבי כליף:  אז ידוע, שהילדים והילדות בישראל לא מספיק פעילים גופנית

אבי כליף:  זה מתחיל בחינוך גופני בבתי הספר, שם יש רק שעתיים שבועיות לשיעור, ברוטו

אבי כליף:  אנחנו, באמצעות התאחדות הספורט לבתי הספר, שזו זרוע ביצועית שפועלת עם משרד החינוך, מפעילים תוכניות רבות על מנת להסליל את הילדים האלה אל תוך הספורט התחרותי ואל תוך האגודות, זה חלק מהדרך שלנו להילחם במסכים וליצור אורח חיים בריא אצל הילדים

אליהו דלל: אבל שמעת שמדברים פה גם על ספורט שלא חייב להיות תחרותי כי זה לא חייב להתאים לכולם

אליהו דלל:  בתחרותי אתה מגיע לפירמידה, אבל יש גם חברה שרוצים סתם לשחק, להנות ולהיות חלק

אליהו דלל:  לא כולם רוצים להצטיין בזה

אבי כליף: אז אצלנו זה נקרא ׳ספורט עממי׳

אבי כליף:  אנחנו תומכים ברשויות המקומיות באמצעות סל הספורט

אבי כליף:  ׳קול קורא׳ יוצא לכל הרשויות המקומיות בישראל ובשנה שעברה תמכנו עם כ-80 מיליון שקלים בתוכניות ובאירועי ספורט עממיים, לכולם, גם לילדים וגם למבוגרים, כדי להנגיש להם עד כמה שיותר את האופציה לעשות ספורט עממי במטרה שהם יהיו יותר פעילים

אבי כליף:       בנוסף, השקענו בשלוש השנים האחרונות, כ-50 מיליון שקלים בהקמה של מתקני ספורט קהילתיים ברשויות המקומיות

אבי כליף:  אם זה פארקים של כושר גופני, אם זה שבילי הליכה, אם זה מגרשי ׳סאחבק׳ ואם זה מגרשים פתוחים, שפתוחים לאורך כל שעות היום, כדי שהילדים ובני הנוער יהיו פעילים במגרשים האלה

אבי כליף:  אנחנו שותפים גם לתוכניות מניעה, ביחד עם משרד הבריאות ועם משרד החינוך

גלית גולדז׳ק קוניק:  רציתי לשאול, כמו שיש למשל במשרד הבריאות, תמריץ לקופות החולים על הקמת קבוצות לירידה במשקל עבור ילדים, אז אותו הדבר, למה אתם לא עושים תמריץ לאגודות הספורט על הקמת מסגרות לכלל האוכלוסייה?     

אליהו דלל: אז אמרנו, זה ׳הספורט העממי׳

אבי כליף: אז זה לא לאגודות, אבל זה לרשויות

אורית יוגב: האם אתם ערים לתופעה של ילדים שיושבים בשולחן, לא מדברים ושולחים אחד לשני טקסטים?      

אליהו דלל: זה גם בין בני הזוג

אליהו דלל:  טוב, אני רוצה לסכם

תמי סלע: רק לפני כן לבדוק עם משרד הבריאות, האם יש תשובה בנושא של מבחני התמיכה

רנאא מחאג׳נה יונס: א', כל התוכניות כמעט בסכנה בגלל ביטול המס

אליהו דלל: חשוב לומר

רנאא מחאג'נה יונס: ב' לגבי הנושא של מדידה בטוחה

רנאא מחאג'נה יונס:  זה נוהל שהתחיל בצפון ונראה לי שאתמול הייתה הכשרה גם לשאר המחוזות

רנאא מחאג'נה יונס:  אכן מדובר בתהליך שצריך לקרות באופן פרטני ודיסקרטי וזה נוהל שהתחיל לקרות ואנחנו מקיים אותו

רנאא מחאג'נה יונס:      ג' חשוב לציין ש- ׳תזונה מבראשית׳ ו-'אלף הימים הראשונים' הן התוכניות הראשונות

רנאא מחאג'נה יונס:  מדובר בעיצוב התזונה והרגלי אכילה מההיריון עבור הגיל הרך, זה הדבר החשוב ביותר עבור עיצוב הרגלי האכילה בהמשך ולכן במסגרת התוכנית של טיפת חלב, יש לנו דיאטניות בפריסה ארצית לטובת ליווי משפחות, טיפול פרטני וטיפול קבוצתי

רנאא מחאג'נה יונס:  בשנה האחרונה גם תגברנו את השעות בחברה הערבית, בייחוד בגלל הפערים שעלו כאן

אליהו דלל: יופי, תודה רבה

אליהו דלל:  אם יש לך עוד דברים תעבירי אלינו

אליהו דלל:  אני רוצה לסכם

אליהו דלל:  תראו, קודם כל, מסתבר שישיבה אחת לא מספיקה בשביל לתכלל את כל מה שצריך בנושא הזה ואני גם חושב שצריך לצרף לכאן עוד משרדים

אליהו דלל:  בנוסף, לא שמדובר בגילוי חדש עבורי, אבל זה נאמר פה ואני חושב שזה העצים את הדברים, נושא ההשמנה לא קשור רק בהרגלי אכילה ובצריכת סוכר, אלא יש גם דברים נוספים שקשורים לכך, לכן טוב שאמרתם את זה, כי זה לא תמיד נמצא אצלנו

אליהו דלל:  גם כאשר אני דיברתי על זה בהתחלה, אז נגעתי בהיבטים שכולנו כרגע, פחות או יותר מדברים - - -      

תמי סלע: דרך אגב, משרד הרווחה נרשמו לדיון ולא הגיעו וגם מרכז השלטון המקומי

אליהו דלל: אוקיי

אליהו דלל:  אז בישיבה הבאה אנחנו צריכים באמת להביא לכאן את כל הגורמים הנחוצים ולנסות לראות איך ניתן לייצר את כל התכלול הזה, כי כמו שהבנו ממה שנאמר פה וטוב שזה נאמר גם על ידי בנות הנוער, שזה קשור להרבה מאוד דברים

אליהו דלל:  זה הנושא החברתי, זה מה שקורה ברשתות החברתיות, אלה שתי נקודות שאנחנו לא תמיד מודעים למה שקורה בהן, זה גם הנושא הנפשי, נושא גנטי וכך הלאה

אליהו דלל:  לכן, כשיש פה תוכניות שעלולות להתבטל זה דבר שהוא מאוד מאוד עצוב

אליהו דלל:  איך נאמר פה? צריך להתחיל מגיל לידה, זה ממש ככה

אליהו דלל:  אם זה במעקב של טיפת חלב, שאני לא זוכר כבר עד איזה גיל הוא

קריאה: עד גיל חמש

אליהו דלל: אבל בזמנו, עד איזה גיל זה היה? שנה או שנתיים?      

קריאה: זה תמיד היה עד גיל חמש, אנחנו פשוט יודעים שהרוב מגיעים עד גיל שנתיים, לצערנו, עד שנגמרים החיסונים

אליהו דלל: אוקיי

אליהו דלל:  בכל מקרה, אין ספק שזה צריך להתחיל מגיל קטן

אליהו דלל:  כל הנושא של מדידה, מעקב, ליווי משפחתי והורי

אליהו דלל:  יש תפקיד גדול מאוד למשרדי הממשלה, אני אומר את זה לך, גברת לאופר, אפרת, נכון? אין ספק שאתם עושים דברים, שמעתי את מה שאמרת, אבל בסוף צריך לראות שזה באמת נוגע

אליהו דלל:  כשאומרת פה תלמידה שהיא לא מודעת לזה ושזה לא הגיע אליה, אז זו בעיה וזה הדבר שצריך להקפיד עליו

אליהו דלל:       אני חייב לומר לך, כשאני ניהלתי מפעל, הייתי מגיע ב- 06:00 בבוקר למשרד ולפני שהייתי מתיישב במשרד, הייתי הולך, תסלחו לי על הביטוי, לאתר האשפה של המפעל ושם הייתי רואה אילו בעיות היו בייצור

אליהו דלל:  אז הייתי מבין, כי לא תמיד מספרים לי, איזה מוצרים לא יוצרו בצורה נכונה וכך הלאה

אליהו דלל:  שעה לאחר מכן הייתי מקבץ את כולם ושומע מהם אילו בעיות היו, ולילה אחרי זה כבר הייתה פחות פסולת

אליהו דלל:  זה לא חיכה חודש

אליהו דלל:  לכן גם אנחנו לא צריכים לחכות שנה

אליהו דלל:       אם יש תוכניות ואנחנו רוצים לדעת שהתוכניות אכן מיושמות, אז צריך ללכת ולשאול את הלקוחות, לשאול את הילדים, לבדוק האם הם קיבלו אותן

אליהו דלל:  כי אנחנו יכולים לומר שאנחנו עושים, אבל אם זה לא מגיע אליהם אז פספסנו את הכול

אליהו דלל:  אז זה באמת התפקיד שלך ואני רואה את זה בעיניים שלך ומבין שאת מבינה את זה וזה באמת מאוד מאוד חשוב

אליהו דלל:  זה נכון גם לגבי משרד הבריאות וגם לגבי משרד הספורט

אליהו דלל:       תראה, אני לא יודע אם היית, אבל ישבנו פה קודם עם המגזר הערבי

אליהו דלל:  במגזר הערבי זה לא מעניין אותם אם תבנה לו היום אולם ספורט ממוזג, אבל אם תוציא ׳קול קורא׳, שמדבר על הקמת מגרשים בגודל דונם, של דשא סינטטי או דשא רגיל, עם מספר שערים וכמה כדורים, בתקציב של 100 אלף שקל, אז תאמין לי שזה יהיה נהדר

אבי כליף: זה קיים

אליהו דלל: אז לחזק את זה

אליהו דלל:  אנחנו רואים מה קורה היום בכדורגל

אליהו דלל:  את מה שראינו בחודש האחרון בכדורגל, צריך לקחת ולמנף

אליהו דלל:  זו הזדמנות והיא באמת בכסף קטן

אליהו דלל:  זה גם דברים שאין בנוגע להם איזו בעיה שקשורה לבעלות על קרקע, כי אתה לא בונה בניין, אלא מקים מדשאה עם שני שערים ומשם אפשר יהיה להתקדם, כי אני רואה שדורשים את זה וזה התפקיד של משרד הספורט

אליהו דלל:  תנסו לבדוק את זה במגזר הערבי למשל, בכל מיני יישובים, כדי למנף את התוצאות של מה שיש לנו כרגע באולימפיאדה, עם נבחרת הנוער לכדורגל

אליהו דלל:       אני באמת מקווה מאוד שכולנו השכלנו קצת

אליהו דלל:  אנחנו נעקוב אחרי התקדמות הדברים ונקיים ישיבה נוספת עם משרדים נוספים

אליהו דלל:  אפילו ננסה להחזיר את החוק שהיה, כי אין ספק שהנושא הזה של ביטול המיסוי היה פוליטי, שמישהו רצה לעשות דווקא כנגד דווקא

אליהו דלל:  אז חוקקו את החוק הזה לא בחכמה ולצערי גם ביטלו אותו לא בחכמה

אליהו דלל:  מה לעשות? לכן צריך לקדם מחדש את הדברים, אין לי פה בעיה של אופוזיציה ושל קואליציה, אלא באמת לעשות מה שאפשר למען הילדים שלנו

אליהו דלל:  אז אני מאחל שנעשה ונצליח

אליהו דלל:  תודה רבה לכם