ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 150, 2023-10-18 00:00

שמחה רוטמן: צוהריים טובים, אנחנו עוסקים בדיון דחוף בנושא הצעת חוק סדר הפלילי (הוראת שעה – חרבות הברזל) (קיום דיון תחילת המשפט בהיוועדות חזותית), התשפ"ד–2023

שמחה רוטמן:  מאחר שמדובר בהצעה ממשלתית, ואנחנו ממהרים כי המליאה בהפסקה, אני אחסוך הצהרות פתיחה, וניגש ישר להצגת החוק מטעם משרד המשפטים, בבקשה

גילה פינקלשטיין: שלום רב, הבאנו בפני הוועדה הצעה לקיום דיון תחילת משפט בהיוועדות חזותית

גילה פינקלשטיין:  הצעת החוק מבקשת לאפשר שבעניינו של נאשם עצור ניתן יהיה לקיים דיון בהיוועדות חזותית, כשבדיון זה תתבצע הקראת כתב האישום לפי הוראות סעיף 143 לחוק סדר הדין הפלילי

גילה פינקלשטיין:  האופן שבו יתקיים דיון זה מפורט בהצעה, ומיד נעבור על הסעיפים המפורטים

גילה פינקלשטיין:       הצורך בתיקון חקיקה זה, והצורך הדחוף שנוצר בתיקון חקיקה זה נובע מהוראות סעיף 60 לחוק המעצרים שקובע שנאשם שנתון במעצר לתקופה מצטברת לכדי 30 ימים בגין כתב אישום מסוים, ולא בוצעה הקראה בעניינו, ישוחרר

גילה פינקלשטיין:  כדי לא להגיע למצב שבו בשל מצב החירום דיוני הקראה נדחים ולא ניתן לקיים אותם בהיוועדות חזותית, שיוביל למצב שאותם נאשמים עצורים ישוחררו, נדרשנו לעניין בהליך חקיקה מאומץ ומהיר, כדי לקבוע שבעניינם של אותם נאשמים עצורים, הדיונים בהכרח יהיו באמצעות מכשיר שמאפשר היוועדות חזותית, וקבענו את ההוראות שמסבירות את האופן שבו יקוים אותו דיון, בדרך שהפגיעה בנאשם העצור תהיה מזערית ככל הניתן

גילה פינקלשטיין:      יש חלק נוסף שכדאי שאני אפרט בדברי הפתיחה

גילה פינקלשטיין:  תוך כדי העבודה על תיקון החקיקה הזה, הבנו שמעבר לדיוני ההקראות יש צורך שעולה מהשטח לאפשר גם את דיוני גזר הדין לקיים בהיוועדות חזותית

גילה פינקלשטיין:  לגבי חלק זה של הדיונים, זה לא צורך אקוטי כדי למנוע שחרור של נאשם בעבירות פליליות, במרבית המקרים חמורות

גילה פינקלשטיין:  לגבי גזרי הדין הצענו הסדר שיהיה אפשרי לבקשת סנגור ונאשם, ובהסכמת התובע

גילה פינקלשטיין:  זה בנסיבות המתאימות, זה לא הסדר כללי

שמחה רוטמן: מתי תובע יסכים?     

יפעת רווה: אני רק אוסיף שבנוסף לגזר הדין גם בדיון שבמסגרתו יש הכרעת דין, פלוס טיעון לעונש, פלוס גזר דין

יפעת רווה:  זה כולל דיון שאפשר לגמור בו את ההליך בדיון אחד

גילה פינקלשטיין: ההשלמה שהוסיפה עכשיו יפעת רווה ממשרד המשפטים מסייעת לי לנמק את הנסיבות מתי סנגור יבקש זאת - - -     

שמחה רוטמן: מתי סנגור יבקש, אני חייב לומר שפחות אכפת לי

שמחה רוטמן:  אם הסנגור והנתבע מבקשים משיקולים שלהם, שיבקשו מאיזה שיקול שהם רוצים, אני רוצה לדעת על שאלת הסכמת התובע, מתי היא תינתן

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהסנגור יבקש כי הוא רוצה כבר להתחיל לשאת את העונש, וצופה בערך מה יהיה, יכול להיות שהסנגור יבקש כי הוא חושב שהוא יקבל עבודות שירות וישתחרר

שמחה רוטמן:  יכולות להיות אלף סיבות, כל אחד ושיקולו

שמחה רוטמן:  אני לא מתערב כרגע לסנגור ולנתבע

שמחה רוטמן:  אני רוצה לדעת מתי תובע משטרתי ותובע פרקליטותי יסכימו

ירון קנטר: אני מהתביעה המשטרתית

ירון קנטר:  ברמת העיקרון הנטייה של התביעה תהיה להסכים

ירון קנטר:  עמדת המוצא היא שלתביעה יש גם אינטרס לסיים הליכים, לקדם אותם, ואם אפשר בדיון מסוים, בין אם זה קבוע לגזר דין ובין אם זה קבוע למצב שבו הצדדים טוענים לעונש וניתן גזר דין במעמד אותו דיון – הנטייה של התביעה, עמדת המוצא היא - - -     

שמחה רוטמן: נשאל מדויק

שמחה רוטמן:  מתי לא תסכימו?     

ירון קנטר: ניסינו לחשוב על זה לפני הדיון

ירון קנטר:  עדיין לא הצלחנו למצוא מקרים מאוד מאוד ברורים שבהם נעמוד על הרגליים האחוריות, אבל לשם האיזון, מאחר שזה הליך חריג, ויש כאן הסכמה של ההגנה, השארנו גם את הסכמת התביעה

שמחה רוטמן: חשובה לי האמירה הזאת לפרוטוקול, שככלל אתם תסכימו וצריך סיבות כבדות משקל כדי לא להסכים כאשר נתבע וסנגור מבקשים דיון, גם משיקולים של עינוי דין, שזה כמובן שיקול מרכזי, וגם משיקולים של פינוי מקום, ככל שיש שחרור צפוי

שמחה רוטמן:  אנחנו יודעים שבמקביל מתנהל הליך על תקן כליאת חירום

ארז מלול: כשהם לא יסכימו במקרים החריגים, האם יהיה שיקול דעת לשופט כן לחייב את התביעה?     

שמחה רוטמן: לפי מה שרשום לא, אבל אני לא חושב שנוצרים הרבה מצבים ששופט אומר כן ותובע אומר לו לא

שמחה רוטמן:  לא נראה לי שזאת תהיה הבעיה

שמחה רוטמן:      לפני שנמשיך את הדיון, אני חייב להודיע את ההודעה הפרוצדורלית, זה גם נשלח במקביל לחברי הוועדה באפיקים של הנהלת הוועדה

שמחה רוטמן:  מאחר שאנחנו נמצאים כרגע בהפסקה במליאה לטובת הכנת החוק הזה לקריאה השנייה והשלישית, במהלך הישיבה פה, מיד כשנסיים את הקראת הנוסח, או תוך כדי הקראת הנוסח, ככל שחברי כנסת יהיו מעוניינים, כל חבר כנסת שיהיה מעוניין להגיש הסתייגות לנוסח - - -     

דבורה ביטון: זה לא זמן להסתייגויות

שמחה רוטמן: - - - ירצה להעלות הסתייגות או הצעה לתיקון הנוסח, שיהיה נוסח הוועדה, ככל שלא נגיע לנוסח מוסכם על כולם, אפשר יהיה להעלות את ההסתייגויות להצבעות, ובסוף הישיבה נצביע על הנוסח כולו ונעלה אותו למליאה בצירוף הסתייגויות, ככל שיישארו

שמחה רוטמן:  אני לא צופה שיהיו הסתייגויות, אבל זה כבר הערכה ולא נוהל

שמחה רוטמן:      עוד נקודה שחשוב לי שנתייחס אליה, מלבד ההסדר לגופו

שמחה רוטמן:  הדבר הזה בעיניי מאוד מאוד חשוב

שמחה רוטמן:  כמובן ברור לכולם שאנחנו במצב חירום

שמחה רוטמן:  זה גם כתוב בגוף החוק וגם בהסדרים

שמחה רוטמן:  הליך חקיקה כפי שאנחנו מנהלים עכשיו הוא מאוד מאוד חריג, הוא גם בעייתי, צריך לומר את זה ביושר

שמחה רוטמן:  הוא הליך בעייתי מבחינת תקינותו מהרבה מאוד בחינות

שמחה רוטמן:  להבנתי ולהשקפתי, ואני יודע שאני מדבר בשם עוד אנשים, כולל חברי ועדה, דרך המלך לחקיקה הזאת – אפשר לדבר גם על המדיניות הכללית, אבל לחקיקה הזאת – הייתה שהיא תבוא בתקנות שעת חירום ולא בהליך החקיקה

שמחה רוטמן:  מאחר שהיא מעצם טבעה חירומית, גם מצד ההסדרים שכלולים בה, כלומר היא נובעת ממצב החירום והיא נועדה למטרות הקבועות בחוק-יסוד: הממשלה לתקנות שעת חירום, זה פעם אחת

שמחה רוטמן:  פעם שנייה, כאשר אנחנו מחוקקים דבר כזה, אנחנו מקבעים בספר החוקים, גם אם להוראת שעה, אנחנו מקבעים כל מיני הסדרים בלי שאנחנו יורדים עד תום ויש לנו זמן ולשמוע, ולחשוב עליהם עד הסוף, ואחר כך בדרך הטבע זה כבר יהפוך להיות נקודת הפתיחה של הדיון הבא, וזה לא נכון, זה מייצר סיטואציות לא בריאות

שמחה רוטמן:  כאשר אנחנו מחוקקים חקיקה שהיא חירומית מטבעה, כלומר, הארכת התקנות לשעת חירום זה משהו אחר, אבל אנחנו לא שם

שמחה רוטמן:  זו סיבה שנייה

שמחה רוטמן:  וסיבה שלישית זה ההליך נטול הנתונים

שמחה רוטמן:  אם הייתם מחוקקים את ההסדר הזה מילולית, כמו שאתם רוצים, כמו שגיבשתם, בתקנות שעת חירום, והייתם באים בעוד שבוע, בעוד שבועיים, ואומרים: עשינו את זה ככה, באנו עם רג'קטים כאלה ואחרים, ועכשיו כשאתם מקבעים את זה בחקיקה, תכניסו את זה לחקיקה ותתקנו, זה היה הדבר הנכון יותר לעשות, כי היינו מחוקקים עם איזה מידע ונתונים

שמחה רוטמן:  כרגע אנחנו מחוקקים חוק שהוא למעשה פועל בתקנות שעת חירום, כשהרבה מאוד אנשים יקרים וחשובים שיושבים פה עכשיו היו יכולים לעשות דברים אחרים יותר חשובים מאשר לשבת פה עכשיו

שמחה רוטמן:      הדיון שבגללו התעכבה קצת הישיבה היה שאמרתי שאם תודיעו לי שאתם תחוקקו את זה בשעת חירום, אני מבחינתי מוחק את החוק הזה מסדר-היום, ותעשו את זה בתקנת שעת חירום בנוסח הזה, מילה במילה בתקנת שעת חירום, ותבואו עוד שבוע-שבועיים עם החוק הגדול שיהיה או לא יהיה, ונדבר על זה, מבחינתי זה היה הדבר הנכון לעשות

שמחה רוטמן:  מאחר שהבנתי שיש בעיה עם זה, ואם תרצו תרחיבו על זה, ואני אשמח שתרחיבו על זה, אז באופן מאוד חריג נסכים לאשר את זה ככה, אנחנו נאשר את זה ונעלה את זה להצבעה

שמחה רוטמן:  אני מאוד מאוד מבקש שדברים מהסוג הזה יגיעו בתקנות שעת חירום ויבואו אלינו אחר כך

שמחה רוטמן:  זה יותר נכון

שמחה רוטמן:       יש מנגנונים לכנסת, וחשוב להגיד, לפקח על תקנות שעת חירום

שמחה רוטמן:  אם תתקנו תקנת שעת חירום שלא תמצא חן בעיני חברי כנסת, 30 חברי כנסת יכולים לבקש להעלות אותה לדיון ולבטל אותה, לחוקק חוק שמבטל, יש לנו כל מיני כלים לעשות את זה

שמחה רוטמן:  מה שהוא חירומי תעשו בתקנות לשעת חירום

שמחה רוטמן:  אני אומר במאמר מוסגר שיש דברים שהולכים לתקנות שעת חירום, שהיו צריכים לבוא לחקיקה

שמחה רוטמן:  צריך לעשות סדר בשאלה מה הולך לתקש"ח ומה הולך לחקיקה

שרית פלבר: מלכתחילה חשבנו שמכיוון שהכנסת כבר פועלת ניתן לבוא עם ההסדר אל הכנסת

שרית פלבר:  שמענו את הערות היושב-ראש גם מחוץ לוועדה וגם בוועדה

שרית פלבר:  אנחנו לוקחים אותן לתשומת ליבנו ונקיים על זה גם שיח פנימי אצלנו, נסתכל על המכלול

שרית פלבר:  עכשיו, מכיוון שאנחנו כבר בתוך ההליך, ההצעה הזאת כבר עברה בקריאה הראשונה, אנחנו מבקשים להמשיך בו, ושמחים שאתם מתכנסים לדון בזה

שרית פלבר:  שמענו את ההערות

שמחה רוטמן: אני מכבד את האמירה, ותיכף גם יתייחסו הייעוץ המשפטי לכנסת, שכאשר אפשר מעבירים לכנסת, אבל אני אומר שגם העברה לכנסת צריכה להיעשות עם חשיבה איך ייראה הליך החקיקה בכנסת

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר נשב פה חצי שעה ונסגור את האירוע לחוק שאחר כך יהיה עדיין בספר החוקים של מדינת ישראל, וחבל בעיניי

שמחה רוטמן:  יש דברים אחרים שהיו צריכים להיות

דבורה ביטון: אפשר לתת לי שתי מילים לטובת האזרחים?     

שמחה רוטמן: נסיים עם הממשלה והייעוץ המשפטי

שמחה רוטמן:  את ראשונה

נועה ברודסקי לוי: גם עמדת הייעוץ המשפטי של הכנסת באופן עקרוני, שתקש"ח שמור למקרים הדחופים באמת, כשממש חייבים ואין ברירה, ואין אפשרות להביא לכנסת

נועה ברודסקי לוי:  השאלה כמובן האם זה המקרה שהיה אפשר או לא

נועה ברודסקי לוי:  באופן עקרוני אנחנו כן רואים חשיבות לדיון הציבורי ולכך שהכנסת מעורבת

נועה ברודסקי לוי:  מבחינת ההסדרים כשאין משהו מידי, התפיסה היא שנכון להביא

שמחה רוטמן: אגב, גם חלק מהמעורבות של הכנסת זאת האמירה הזאת

שמחה רוטמן:  זה החוק התקש"חי השני שמגיע אלינו לוועדה למעשה, כי התקנות של בתי הדין גם באופן עקרוני הייתי מעדיף שהיו מגיעות לתקש"ח, זה היה בשבוע שעבר

שמחה רוטמן:  התקנות של בתי הדין של חירום, גם שם הייתה איזה לקונה בחוק, וזה כבר היה מוכן

שמחה רוטמן:  גם הציבור צריך לדעת שמה שבחירום עובד בחירום ובהליכים מאוד מאוד מהירים

שי פירון: אני לא איש חוקתי ואני לא מבין בתקש"ח לא תקש"ח

שי פירון:  מבחינתי אם זה היה בתקש"ח, מה שכרגע מונח בפני הוועדה מבחינתי זה בסדר

שי פירון:  אני כן אגיד שבהליך התקש"ח בגלל הקצב שלו ואיך שהוא מתנהל, יש פחות קשב לדיון הרחב יותר

שי פירון:  כשאנחנו מגיעים לפה אנחנו יותר נכונים לזה, ואני חושב שזה גם הוכח

שמחה רוטמן: זה הוכח וטייב את האירוע בהקשר הזה

שמחה רוטמן:  אין ספק שצריך עבודה קצת שונה במחלקת התקש"ח

שמחה רוטמן:  יש כלים לכנסת, זה סוג של תקש"חים יותר קצרים, ואנחנו נתגייס, כל חברי הכנסת – אני מדבר בשם כל חברי הכנסת, קואליציה ואופוזיציה, בנושא הזה – לעשות את הכול פה הכי מהר וטוב שאפשר, אבל עדיין כן להגיע עם רפרנס ותקש"ח היה יכול מאוד לעזור

שמחה רוטמן:  חברת הכנסת דבי ביטון, בבקשה

דבורה ביטון: תודה כבוד היושב-ראש, אני רק אנצל את הזמן הזה בכדי להביע את תנחומיי למשפחות, לחבק ולאחל החלמה מהירה לפצועים, ובתפילה שהחיילים, החטופים, הנעדרים יחזרו שלמים ובריאים לביתם

דבורה ביטון:      כבוד היושב-ראש, אני אקרא לזה "צו 8", אנחנו היום מאשרים חוקים או תקנות חירום, ואני חושבת שאנחנו צריכים להימנע מפרוצדורה ארוכה, מדיונים ארוכים

דבורה ביטון:  כבר עשינו הצבעה בקריאה הראשונה

דבורה ביטון:  זה נצרך כדי שיתחילו להוציא דברים לפועל

דבורה ביטון:  לדאבוני המקרה היה ב-7 באוקטובר, אנחנו עוד עובדים ועובדים ועובדים, הימים חולפים ואנחנו חייבים, אדוני, לחסוך את הזמן הזה

דבורה ביטון:  הזמן הזה הוא זמן יקר לכל מי שבחוץ, אנשי עוטף ישראל, שדרות, ועכשיו לצערי גם הצפון מתחיל לבעור

דבורה ביטון:  לכן, אדוני, אני חושבת שצריך להפשיל ידיים, רגליים, שעות, כל מה שצריך, כל שעה שנידרש

דבורה ביטון:      אדוני, אני מפה יוצאת, לניחום אבלים וללוויה של ראש מועצת שער הנגב, אופיר ליבשטיין, הלב כואב, הלב דואב, ולכן אנחנו, בכנסת ישראל, צריכים להקל על הציבור בכל מה שאפשר

דבורה ביטון:  כל דבר חירומי שצריך אנחנו כאן

דבורה ביטון:       באותה הזדמנות אני רוצה לחזק את הצבא שלנו, את כל האזרחים

דבורה ביטון:  אנחנו גאים

דבורה ביטון:  ננצח

דבורה ביטון:  זה משבר קשה, נעבור אותו

דבורה ביטון:  תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה, חברת הכנסת דבי ביטון, שדיברה כמובן בשם כולנו

שמחה רוטמן:  אנחנו נעבור להקראה

שרית פלבר: אולי רק נוסיף שההצעה שאנחנו באים איתה היום, כמו שעו"ד פינקלשטיין אמרה, מתמקדת בהיבט מסוים של הקראות והליכים שיכולים להסתיים מהר

שרית פלבר:  בכוונת הממשלה כן לבוא, אנחנו מקווים בקרוב מאוד, עם הסדר כולל לכל העניין הזה של היוועדות חזותית

שרית פלבר:  באנו כרגע עם ההליכים המאוד מאוד דחופים

שרית פלבר:  שוב, מה שחשבנו שאפשר לבוא איתו לכנסת, באנו איתו לכנסת מהטעמים של חלוקת העבודה בין הרשויות

שרית פלבר:  מה שעשינו בתקש"ח, עשינו בתקש"ח

שרית פלבר:  נציין כבר עכשיו שזה הסדר חלקי וכן יש לנו כוונה לבוא עם הסדר מלא

נועה ברודסקי לוי: חשוב לציין לשם התמונה המלאה, שכבר יש תקש"ח שיצא בנושא של מעצרים, דיוני מעצרים יצא ב-8 באוקטובר, ויש גם הודעה של שר המשפטים על הכנת תקנות בתי המשפט ולשכות ההוצאה לפועל, סדרי דין במצב חירום מיוחד, שגם הודעה בעניין הזה כבר יצאה

שמחה רוטמן: חשוב לי לציין, כי לא כולם יודעים, הצעת החוק הזאת תחול על כולם, אבל היא לא מתעסקת במחבלים שנעצרו או נתפסו, היא עוסקת באנשים שיושבים עכשיו כבר 30 יום בכלא, מחכים להקראה

גילה פינקלשטיין: בתיקים פליליים רגילים

שמחה רוטמן: אני יודע

שמחה רוטמן:  שלכולם יהיה ברור

שמחה רוטמן:  הם מחכים להקראה, ולפי החוק הקיים אם לא מקריאים, צריך לשחרר אותם

שמחה רוטמן:  מדובר בכל האנשים שהחוק הזה חל עליהם בשבועות הקרובים, אלה אנשים שיושבים במעצר וכבר הודיעו להם שהגישו נגדם כתב אישום הרבה לפני אירועי שמחת תורה

אפרת חקאק: לא בהכרח

שמחה רוטמן: ברגע שזה יהיה, זה יחול על כולם

שמחה רוטמן:  הלחץ לעשות את זה והלחץ לעשות את זה היום נובע ממי שכבר הודיעו שהוגש כתב אישום בעניינו, טרם הוקרא, וחלפו 30 יום

שמחה רוטמן:  זה האירוע

שמחה רוטמן:  אחרת זה לא היה דחוף

נועה ברודסקי לוי: חשוב להבהיר - - -     

שמחה רוטמן: בשנייה שזה יהיה, זה יחול על כולם

שמחה רוטמן:  אני מאוד מאוד מקווה, ובהקשר הזה אתם מדברים על חקיקה שבכוונת הממשלה להביא – אני מאוד מאוד מקווה, ודובר על זה בהקשרים אחרים, סוגיית המחבלים, אני חושב שאסור לה שתעבוד בדרך של הפלילי הרגיל, אבל זה כבר עניין אחר ונעסוק בו

דבורה ביטון: כבוד היושב-ראש, האם יש שינויים בהצעה שעולה עכשיו?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  עכשיו אנחנו עושים את ההקראה

ארז מלול: אתה מתכוון לאסירים הביטחוניים

שמחה רוטמן: ודאי

שמחה רוטמן:  בבקשה, הייעוץ המשפטי

נועה ברודסקי לוי: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (הוראת שעה – חרבות ברזל) (קיום דיון תחילת המשפט בהיוועדות חזותית), התשפ"ד–2023     יש שאלה שעלתה מול הממשלה בנושא הזה

נועה ברודסקי לוי:  האם לא נכון יותר היה להגיד שיכולה להתקיים היוועדות חזותית? אנחנו לא יודעים אם בעוד שבועיים או משהו כזה, אולי בכל זאת יהיה אפשר חלק מהדיונים כבר לקיים

אפרת חקאק: נדמה לנו שניסיתם לתת לזה מענה בסעיף התחולה

שמחה רוטמן: נשמור את זה לשם

שמחה רוטמן:  יש לי שאלה שהטרידה אותי וגם שוחחתי לפני הדיון עם חבר הוועדה בדרך לניחומים ולוויות, שלא נמצא פה, חבר הכנסת גלעד קריב

שמחה רוטמן:  אנחנו מייצרים פה הסדר חריג, כשכולנו מכירים ומבינים את הצורך בו, למה בהיוועדות חזותית ולא באמצעות ירידה של שופט לאולם בבית הכלא, לאולם שבו נעשה ה-VC? כלומר, האם זו דרך שמצמצמת את הפגיעה במובן הזה של ה-VC? זו שאלה אחת שהתבקשתי לשאול על ידי חבר הכנסת גלעד קריב, ואני משמש לו לפה בהקשר הזה

שמחה רוטמן:      שאלה שנייה, האם אפשר לפרט קצת יותר מה בהסדר הזה נותן מענה למצב החירום שעליו אנחנו מדברים? זו שאלה קשורה

שמחה רוטמן:  למה כך ולא בדרך של ירידת השופט אל אולם המעצרים במתקן הכליאה?     

יפעת רווה: בעניין הזה אמורה להיות חנית מהנהלת בתי המשפט בזום, ואני אבקש להפנות את הדברים אליה

שמחה רוטמן: יש פה גם שב"ס

יפעת רווה: גם שב"ס אם הם רוצים לענות, אבל גם חשוב שחנית תתייחס לזה

שמחה רוטמן: קודם שב"ס

שמחה רוטמן:  מה הקשיים של מצב החירום שגורמים לצורך ב-VC מבחינתכם?     

אסף שרף: קודם כול, הסיכון הביטחוני שנשקף לחייהם של העצורים ושל הסגל המלווה, כשמצב החירום הוא כזה שבכל הארץ קיים סיכון של ירי תלול מסלול

אסף שרף:  ובין היתר בעניין הזה, קודם כול, אני אגיד שיש עמדות של VC, זה לא אולם בפני עצמו

אסף שרף:  העצור מגיע לאיזה חדר ייעודי, והוא עולה בתיאום מול הנהלת בתי המשפט לאולם בית המשפט בדרך של היוועדות חזותית

אסף שרף:  קיימים מתחמים ששם יש ועדות שחרורים, זאת אומרת, יש מתחמים במתקני הכליאה, אבל רובם לא ממוגנים

אסף שרף:  קודם כול, כמובן צריכה להיות הסכמה גם מצד הנהלת בתי המשפט ששופטים יבואו, אבל עקרונית אם תהיה כניסה גם של עורכי דין וסנגורים והוצאה של אסירים, שזה לא בתוך בית הכלא עצמו, אלא החוצה למתחם, במצב שתהיה אזעקה וזה לא ממוגן, זה מהווה סיכון לכל מי - - -     

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  חנית מהנהלת בתי המשפט

חנית אברהם בכר: קודם כול, אנחנו מבינים את הקשיים של שב"ס בהבאה של עצורים ואסירים לבתי המשפט תחת מצב חירום

חנית אברהם בכר:  עוד לפני המלחמה ביקשנו להתחיל לגבש הסדרים מסודרים למצב של חירום, של מלחמה

חנית אברהם בכר:  באמת לא יכולה להיות סיטואציה שעצורים, אסירים, ממונעים ברחבי הארץ נמצאים בפוסטה

חנית אברהם בכר:  כבר שמענו במבצעים קודמים על מקרים שהעצורים משונעים ברחבי הארץ, אבל בזמן אזעקה הם נאלצים להישאר ברכב, והם אזוקים, ויש עם זה קושי, ולכן אנחנו מבינים את הצורך וביקשנו כבר אז לקדם הסדר מסודר

חנית אברהם בכר:  אני מקווה שאחרי המלחמה הזאת באמת נגבש חוק מסגרת מסודר

חנית אברהם בכר:      הפתרון, כמו שהסביר גם אסף משב"ס, של הבאה של שופט לבית המשפט, המשמעות שלו זה שכולם צריכים להגיע למתקני הכליאה, גם פרקליטים, סנגורים, תובעים, זה לפתוח סוג של בית משפט במתקן הכליאה, וכולם צריכים להיות משונעים לשם, כולם צריכים לנסוע תחת אש

חנית אברהם בכר:  אולי גם חלקם לא ממוגנים

חנית אברהם בכר:  בבית המשפט יש מקומות מסודרים וממוגנים, ולכן אנחנו חושבים שהפתרון של היוועדות חזותית נותן את המענה בנסיבות הקיימות

דבורה ביטון: כבוד היושב-ראש, קיבלתי הודעה עצובה, עם כל העצבות שיש לנו, עכשיו נתבשרנו שגם בנו של חבר הכנסת לשעבר שי חרמש נהרג

דבורה ביטון:  צריך להבין את הטרגדיה שלא פוסחת על שום בית

דבורה ביטון:  אנחנו שולחים את כאבנו והשתתפותנו הכנה כאן, של מדינת ישראל ובטח של כנסת ישראל

דבורה ביטון:  מצאתי צורך לשתף אתכם

שמחה רוטמן: ברוך דיין האמת

שמחה רוטמן:  שנשמע בעזרת השם כולנו ונתבשר בשורות טובות, לא כמו הבשורות שאנחנו מקבלים היום

שמחה רוטמן:  כל חברי הכנסת סובבים ופוגשים קרובי משפחה וחברים ולוויות וניחומים בשבעה

שמחה רוטמן:  ואתמול ירדנו לשטח, קבוצה של חברי כנסת, לראות את הדברים בעצמנו בכפר עזה ובבארי

שמחה רוטמן:  ארז ואני נפגשנו מספר פעמים בשבוע שעבר במתקן החללים בשורה

שמחה רוטמן:  מה שאנחנו יודעים שבעזרת השם ביחד ננצח, וזה מופיע בכל פינה כאן בכנסת ובכל פינה ברחוב

שמחה רוטמן:  ביחד, בנחישות ובאחדות שלנו ננצח את כל הקמים עלינו בעזרת השם, וכל חיילינו בכל מקום שהם יכו באויב ויביאו לנו את התיקון שאנחנו כל כך זקוקים לו למצב, כדי שאף אימא ואף אבא ואף בן משפחה ואף אדם לא יעמדו בפני מציאות שכזאת שוב בעזרת השם

שמחה רוטמן:  ו"בילע המוות לנצח"

שמחה רוטמן:      תודה על התשובות

שמחה רוטמן:  סעיף קטן (ג)

נועה ברודסקי לוי: מדובר על מצבים שבהם אין אפשרות לעלות ב-VC, בהיוועדות חזותית, ולכן בטלפון

ארז מלול: מירב בן ארי ביקשה להעיר על זה שלפעמים השופט מתרשם מהבן אדם, רואה אותו, ועושה שיקול דעת

ארז מלול:  בטלפון אתה לא רואה כלום, אתה לא יודע מי הבן אדם

ארז מלול:  אין לדיין מה שעיניו רואות

נועה ברודסקי לוי: בהחלט יש קושי מאוד גדול כמובן שזה ייעשה באמצעות הטלפון

נועה ברודסקי לוי:  אולי כדאי לשמוע מהמשטרה למה בכלל הם מבקשים את זה

גילה פינקלשטיין: אני מציעה רק אם אפשר גם להקריא את הסעיף הבא שנוגע לאותם דיונים

נועה ברודסקי לוי: רק נסביר שהכוונה היא שאם זה נעשה בטלפון, בדיון הבא כן יקראו שוב את כתב האישום

נועה ברודסקי לוי:  אולי כדאי שנשמע על הצורך

אביב ישראלי: אני מהמשרד לביטחון לאומי

אביב ישראלי:  הקושי ברור לנו, ולא בטוח שבית המשפט יתרשם מהעצור

אביב ישראלי:  אני חושבת שמצב החירום הביא אותנו למקרה שאף אחד לא שיער לעצמו, שיש קושי מאוד מאוד משמעותי בתחנות המשטרה והעצורים שנמצאים בתחנות המשטרה

אביב ישראלי:       לפני הכנסת ההסדר הזה לתוקף - - -     

שמחה רוטמן: אם נמצאים בתחנות משטרה 30 יום?     

אביב ישראלי: לא 30 יום

אביב ישראלי:  ההסדר הזה לא נוגע למועד ההקראה

אביב ישראלי:  ההסדר הזה נועד לתת מענה ליכולת לקדם את התיק ולהגיע להקראה, גם באותם מקרים שיש צורך לעשות את זה כי 30 הימים עומדים להסתיים

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  עשינו את הדבר הזה להבנתי כשיש פרק זמן של 30 יום בין החלטה על הגשת כתב אישום והודעה שמגישים לבין ההקראה

שמחה רוטמן:  אם כבר עברו ה-30 יום, משחררים את הבן אדם

שמחה רוטמן:  זו ההוראה בחוק שאלמלא קיומה לא היינו פה

שמחה רוטמן:  הייתם פשוט מוציאים צו הארכת מועדים, עם כל הצער והכאב לאסירים בבית המשפט – תחכו עוד קצת

שמחה רוטמן:  קרה אסון גדול מאוד, ובגלל זה יקרה לכם אסון גדול, שתישארו עוד

שמחה רוטמן:  זאת הייתה האמירה אם זה היה האירוע

שמחה רוטמן:  לא היה צריך את החקיקה הזאת, בטח בלוחות-הזמנים האלו

שמחה רוטמן:  להגיד לי שבן אדם שנמצא בתחנת משטרה והוחלט שמגישים נגדו כתב אישום, ואני מניח שהוגשה הצהרת תובע בעניינו – ככה זה עובד? נכון? מחליטים, הצהרת תובע כדי להחזיק אותו עד תום ההליכים

גילה פינקלשטיין: לפני הגשת כתב האישום

שמחה רוטמן: יש קודם הצהרת תובע, ואז כתב אישום, ואז עוד לא הקראה

שמחה רוטמן:  אני אומר שבכל התקופה של ה-30 יום לא יהיה אפשר להביא אותו, עזבו לדיון, לאולם, למקום עם וידיאו קונפרנס?     

אביב ישראלי: הצורך בקידום ההסדר הזה בצורה כל כך מהירה, באמת עלה מהצורך להידרש לאותם מקרים שמגיעים ל-30 ימים ושהעצורים האלה לא השתחררו

אביב ישראלי:  בהסדר הנוכחי אין התייחסות לזה שזה יהיה בסמוך ל-30 ימים, באמת בשביל לאפשר לסיים את התיקים - - -     

שמחה רוטמן: זה אני מבין

שמחה רוטמן:  אין לי בעיה שבשנייה שאנחנו עושים את הווידיאו קונפרנס תנקו את השולחן לצורך העניין, ותחכו לכל בן אדם ליום ה-29 ותוודאו שמצב החירום לא נגמר

שמחה רוטמן:  זה אני מבין שזה רע הכרחי, ואנחנו צריכים להיערך וצריכים להתחיל לשחרר את המערכת

שמחה רוטמן:  אני מבין, אני לא מגביל אתכם ואומר לכם שהחל מהיום ה-20 למעצרו ואילך

שמחה רוטמן:  להפך, יכול להיות שבן אדם יגיד: אני מעדיף שתקריאו לי קודם

שמחה רוטמן:  בזה אני לא מתערב, אבל בתחנת משטרה? בן אדם שכבר החלטתם להגיש נגדו כתב אישום, תעבירו אותו למקום אחר ותדאגו ל-VC

שמחה רוטמן:  ואם זה ייקח שבוע-שבועיים, שייקח שבוע-שבועיים, לפחות שיהיה VC

אביב ישראלי: ההסדר של הטלפון נועד רק לתחנות המשטרה, וביקשנו לאפשר את ההסדר הזה גם ביחס להקראה וביחס ליתר הדיונים שמוצע להסדיר פה

שמחה רוטמן: אני שואל ברצינות, אנחנו יכולים לחיות עם מצב שבן אדם, מרגע מעצרו, יושב בתחנת משטרה, נעצר עד תום ההליכים, הצהרת תובע, כתב אישום והקראת כתב אישום והדיונים שיהיו אחר כך, למרות שעליהם זה לא חל לדעתי, והכול בתחנת משטרה?     

אביב ישראלי: אנחנו מקווים מאוד שזה לא יקרה

שמחה רוטמן: נשמע את הסנגוריה קודם

שי פירון: הקושי שהיושב-ראש מעלה – דיון בטלפון, כולם מסכימים פה, אני חושב, זה לא דיון, זה לא באמת צורת דיון

שי פירון:  בקורונה צמצמנו את זה רק לאפשרות של מעצר ימים שעומד לפקוע, ורק אם מערכת ה-VC קורסת בגלל הפסקת חשמל, ואז אפשר לעשות גם דיון חוזר

שי פירון:       אנחנו מאוד מאוד מוטרדים מהזליגה של זה להליכים נוספים, לשלב הסטטוס של נאשם

שי פירון:  היום המצב הנוכחי לפי תקש"ח (מעצרים), יש סעיף דומה שאם אין אמצעי VC, אז אפשר לעשות את זה בטלפון - - -     

שמחה רוטמן: ולהארכות מעצר

שי פירון: להארכות מעצר, גם את זה אנחנו מאוד מאוד לא אוהבים

שי פירון:  זה נובע מהסיטואציה שבתחנות המשטרה אין תשתית כלשהי כרגע ל-VC

שי פירון:       אגב, עוד לפני פרוץ המלחמה, צריך לדעת, שהייתה תופעה שמלינים עצורי ימים בתחנות המשטרה, תופעה פסולה שהסנגוריה הציבורית הוציאה עליה דוח מיוחד וכו'

שי פירון:  עכשיו התופעה הזאת החמירה והחריפה

שי פירון:  ומהניסיון שיש לנו כרגע עם תקש"ח (מעצרים), אנחנו רואים שהחריג הפך לכלל

שי פירון:  הארכת מעצר ימים, במיוחד אם זה בשלבים הראשונים, נעשית באמצעות הטלפון, כי כולם בתחנות המשטרה

שי פירון:  ולכן אנחנו כגישה עקרונית חשבנו שכאשר מדובר באדם שעובר לסטטוס נאשם, הדבר הזה צריך להיעשות באמצעות ה-VC בלבד

שי פירון:       אני מבין שיש קושי – ירון, אני מניח, ידבר על זה – יש כנראה כן קבוצה מסוימת של אנשים שעושים להם הקראה מיד אחרי שהם נעצרים, זה בעיקר קורה בשב"חים

שי פירון:  ושם באמת עולה השאלה האם יש אפשרות להעביר אותם לשב"ס או לא

שי פירון:  אני מניח שירון יוכל להרחיב על זה

שי פירון:  אנחנו מאוד מאוד מוטרדים מהאפשרות הזאת

שי פירון:  עקרונית לא היינו רוצים שהדבר הזה יהיה אפשרי

שי פירון:  הצענו גם כל מיני הצעות חלופיות

שמחה רוטמן: מאחר והדחיפות בנושא הזה להקראה נובעת בעיניי מ-30 יום, זו רמת הדחיפות שאנחנו מדברים עליה, אין דחיפות אחרת, אני כן מוכן לחשוב על פתרון אחר

שמחה רוטמן:  אולי נעשה על זה התייעצות

שמחה רוטמן:  כמו שזה כרגע, אני לא מבין

שמחה רוטמן:  שוב, זה דבר שיכול להתאים לתקש"ח

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, אם תצוץ דחיפות כזאת שלא חשבנו עליה בשבועיים הקרובים, עד שתביאו מה שאתם רוצים להביא בעוד שבועיים, אז תעשו תקש"ח ותבואו כבר מוכנים

שמחה רוטמן:  אני לא אכעס עליכם שעשיתם את זה בתקש"ח, למרות שלא אישרנו לכם את זה בוועדה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה הגיוני

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שאנחנו צריכים לרשום בספר החוקים של מדינת ישראל סיטואציה של הקראות כתבי אישום בטלפון, אלא אם כן הגענו למצב שזה באמת הכרחי

ארז מלול: - - - אין בה תחנת משטרה

שמחה רוטמן: שיחכה שבוע-שבועיים, תביאו אותו ל-VC

שמחה רוטמן:  אפשר לחשוב על חלופה נוספת שאני חושב עליה בראש

שמחה רוטמן:  השאלה אם אתם בכלל פתוחים לדבר הזה

שמחה רוטמן:  כרגע אני לא רואה סיבה לחוקק את זה בלוחות-הזמנים האלה, את ההסדר של סעיף קטן (ד)

גילה פינקלשטיין: אדוני, אני כן מבינה ואני אבקש שישלימו אותי גורמים במשטרה ובפרקליטות, אני כן מבינה שיש מצבים דחופים, שאם לא נבצע הקראה עבור נאשם שעדיין נמצא בתחנת המשטרה, ולא מצליחים בימים אלה, במצב הנוכחי, שוב אני מדברת ממש על הימים הקרובים, לכן השתכנענו שצריך את הסעיף הזה

שמחה רוטמן: אתם יכולים לפרט? אתם רוצים שנרד משידור? זה משהו שצריך התייעצות?     

ירון קנטר: אני אדבר בקווים כלליים

ירון קנטר:  אני אסביר את הרציונל, מאיפה נובע הצורך הזה

ירון קנטר:  כמו שנאמר, בתחנות המשטרה אין את התשתית הטכנולוגית, אין VC פיזית

ירון קנטר:  נוצר מצב שכיום יש עצורים בתחנות המשטרה, והתביעה כשיטת עבודה, בגלל הבעיה – אני מכנה את זה בעיה, אבל זו לא בעיה – בגלל הקביעה של החוק שבחלוף 30 יום העצור ישוחרר, אנחנו כשיטת עבודה מקיימים הקראה פורמלית

ירון קנטר:  הקראה פורמלית מבוצעת מיד עם תחילת ההליך

ירון קנטר:  ההיקפים של התיקים, המאות תיקים שעוברים אצלנו בשבוע, אין לנו יכולת לעשות מעקב ולשים לנו תזכורת לעשות עוד שלושה שבועות דיון הקראה

ירון קנטר:  מיד כשיש דיון המעצר אנחנו מבקשים משופט המעצרים להיכנס גם לתיק העיקרי, שהוא לא בהכרח יהיה השופט שידון בתיק העיקרי

שמחה רוטמן: זאת הפרקטיקה שעובדת תמיד לכאורה

ירון קנטר: זאת הפרקטיקה

שמחה רוטמן: היא בעייתית במידה מסוימת

שמחה רוטמן:  זו תמיד הפרקטיקה, ואתם רוצים עכשיו את הפרקטיקה הזאת לעשות גם בטלפון

ירון קנטר: זאת הפרקטיקה

ירון קנטר:  כל עוד אין בתחנות VC - - -     

שמחה רוטמן: אבל אתם לא מחזיקים את הבן אדם בתחנה 30 יום, אני מקווה

ירון קנטר: אני כתביעה לא יודע לומר לך כמה זמן הוא מוחזק בתחנה

שמחה רוטמן: יש פה שב"ס

ירון קנטר: שוב, אני כתביעה לא יודע לומר, אבל כל עוד לא יתאפשר לנו, כשאנחנו מקיימים את דיון המעצר הראשון לבצע הקראה פורמלית, עלול להיווצר מצב, בגלל הכמויות של התיקים שעוברים תחת ידינו, וזה מעבר מתובע לתובע

ירון קנטר:  גם בדיון עצמו בפרוטוקול לא בהכרח רשום האם הדיון הקודם היה ב-VC, האם הוא היה טלפוני, האם הוא היה באמצעי טכנולוגי כלשהו

שמחה רוטמן: איך תפעילו את סעיף קטן (ה) אם זה לא רשום? אתם חייבים לרשום

גילה פינקלשטיין: שוחחתי על העניין הזה של הפרוטוקול עם הנהלת בתי המשפט, ויינתן מענה בעניין הזה, והפרוטוקולים יהיו מאוד ברורים לגבי האמצעי שבו התנהל הדיון

אפרת חקאק: יש לי הצעה פרקטית, שהסנגורים יתחילו להגיש בקשות שההקראות לא יהיו כשהבן אדם עדיין בתחנת המשטרה, ואם יש לנו עמדה של הנהלת בתי המשפט, שהשופטים אמורים בגדול כן לקבל את הבקשה - - -     

ארז מלול: זה ייצור עומס

שמחה רוטמן: זה לא ייצור עומס

שמחה רוטמן:  כרגע מערכת בתי המשפט בגלל כל הארכות המועדים, דווקא העומס ירד יחסית, כי ההליכים הרגילים כרגע מושבתים

שמחה רוטמן:  דווקא העומס בבתי המשפט, למיטב הבנתי, ואם חנית עדיין בזום, היא תוכל לתקן אותי אם אני טועה

שמחה רוטמן:  זו לא הבעיה כרגע, העומס של בתי המשפט

שמחה רוטמן:  הפרוצדורה הבעייתית תמיד של הקראה מול שופט, שהוא לא יהיה השופט העיקרי בתיק, וזה מהרגע להרגע, ואם זה נעשה רק בתיקים סופר פשוטים ובהסכמת סנגור, אין לי מושג, אני לא רוצה כרגע להתעסק בשוטף, אני מתעסק עכשיו במצב הנוכחי, בעיניי זה גם בעייתי עקרונית

שמחה רוטמן:      ההצעה שלי כרגע, ויכול להיות שאתם רוצים להתייעץ, בסיטואציה הזאת, על אף האמור בסעיף קטן (ב), אם נוכח השופט שיש צורך דחוף בקיום דיון הקראה, שזה האירוע, רשאי השופט לתת הוראות לקיום הדיון בדרך אחרת המבטיחה כי המשתתפים בדיון יוכלו לשמוע זה את זה, כי אתם לא רוצים לראות, בתנאים המקיימים את הוראות פסקה (3)

שמחה רוטמן:  הוראות פסקה (3) בלי המילה "לראות"

שמחה רוטמן:  הקריאו את סעיף 3 ללא המילה "לראות"

שמחה רוטמן:       השופט צריך לקבל על זה החלטה למה דחוף לעשות את הדבר הזה, מטעמים מיוחדים שיירשמו או משהו כזה, בדרך של לא לראות

שמחה רוטמן:  ואז מי שקיבל את ההחלטה על ההליך בדרך הבאמת משונה הזאת, הוא גם דואג לאמצעים, ואני גם לא מכתיב לו באיזה אמצעים זה יהיה, ומבחינתי שיעשה שיחת ועידה בווטסאפ, שרואים וששומעים, גם זה אפשרי, שיעשה את זה בטלפון

שמחה רוטמן:  שייתן הוראה מיוחדת לסדרי דיון שמקיימת את האמצעים, שנותנת את המהות

שמחה רוטמן:  לדעתי להכניס את זה לפרוצדורה, לנוהל, שעכשיו כל מי שמובא להארכת מעצר בטלפון אומרים לו: אנחנו מקריאים לך את כתב האישום - - -     

ארז מלול: כבוד היושב-ראש, השאלה אם זה לא מקום למשיכת זמן

ארז מלול:  ההגנה תתחיל לטעון למה, וזה עוד דיונים מיותרים

ארז מלול:  צריך להגביל את זה

שמחה רוטמן: יש פה נציג סנגוריה שמכיר יותר

שמחה רוטמן:  בעיניי הסיטואציה שמספיק גרוע שמביאים להארכת מעצר, יש 30 יום, וגם לא דחוף לדעתי, תורידו את הסעיף הזה, תחזרו בעוד שבועיים עם סעיף שנותן לזה מענה

שמחה רוטמן:  לא יהיה לכם אף אחד שצריך בגלל זה עכשיו הקראה

שמחה רוטמן:  תעשו רשימה

שמחה רוטמן:  אני סמוך ובטוח שאפשר לעשות רשימה של כל האנשים שעליהם עשיתם מעצר בלי הקראה, ותסמכו גם על הסנגור שיזכיר לכם בבקשה לשחרור

יעל רוזנקרנץ: אני מבקשת התייעצות

שמחה רוטמן: נסיים את ההקראה, ואז נצא להתייעצות

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיהיו עוד כמה נושאים להתייעצות בדרך

שמחה רוטמן: אגב, בהקשר הזה הגדרת נאשם היא בלתי אפשרית כשאתה מקריא תוך כדי המעצר הראשון, כי כשאתה מביא אותו לדיון הוא עדיין לא בגדר נאשם, כי לא הגשת עליו כתב אישום, הוא חשוד

שי פירון: הוא בסטטוס נאשם-עצור בשלב הזה

שמחה רוטמן: הוא בסטטוס נאשם-עצור אפילו שעוד לא הגשת ולא הקראת?     

שי פירון: זה נראה לי מתכתב כך גם עם חקיקה אחרת

אפרת חקאק: תזכור שיש גם תקש"ח על המעצרים

שמחה רוטמן: בסדר, אבל הוא לא נאשם

אפרת חקאק: - - -     

שמחה רוטמן: אבל עוד לא הוגש, הכול קורה בבת אחת

אפרת חקאק: לפני שהוגש – תקש"ח (מעצרים) חל; ואחרי שהוגש – החוק הזה חל

אסף שרף: כל מי שמוחזק במשמורת שב"ס הוא אסיר

שמחה רוטמן: אסיר, אבל הוא לא נאשם

שמחה רוטמן:  פה הגדרת נאשם, ומותר לך להביא רק נאשם ל-VC לפי החוק הזה

אופיר טישלר: כתב האישום מוגש לבית המשפט, באותו רגע הסטטוס שלו הופך - - -     

שי פירון: אתה עובר לת"פ

אפרת חקאק: שזה כולל את הטלפון

שמחה רוטמן: שם זה לא מטריד אותי, כי זה בהסכמת הנאשם והסנגור

שמחה רוטמן:  קשה לי לדמיין מתי אין VC, אבל אם ה-VC לא עובד, תקלה טכנית, מקרים כאלה, אם הנאשם והסנגור מסכימים

שי פירון: כשרוצים להביא לשיפוט

שי פירון:  יש מצבים כאלה

שמחה רוטמן: פה זה לא מטריד אותי, כי זה בהסכמת הנאשם והסנגור

שי פירון: הערה ניסוחית, דיברתי על זה גם עם הייעוץ המשפטי ועם יפעת, צריך לוודא שהתנאי לבקשת עצור באמצעות סנגורו חל גם על השיחה הטלפונית, כי כרגע אנחנו מחילים את ההסדר הטלפוני שקיים בהקראות, ואני לא בטוח מה גובר על מה שם

שמחה רוטמן: שוב, לא הבנתי

שמחה רוטמן:  אתה אומר שנתתי את ההסכמה לחזותי, ואז פתאום התקלקל ה-VC, ואני לא מסכים טלפונית, אבל אפשר לכפות עליי טלפונית כי הסכמתי ל-VC?     

שי פירון: לא

שי פירון:  זה עניין טכני לחלוטין

שי פירון:  בסעיף קטן (ג), כשאתה מחיל את הסדר הטלפון, אתה מחיל אותו כפי שהוא כתוב בהקראות, ואז לכאורה זה גובר על הדרישה לבקשת העצור באמצעות סנגורו, שנמצא ברישה לגבי דיון בהיוועדות חזותית

יפעת רווה: מהותית זה נראה לנו ברור, אבל אם צריך בניסוח - - -     

שמחה רוטמן: אני לא מבין את זה כך, אבל בסדר

שמחה רוטמן:      השאלה הרלוונטית היחידה זו ההסכמה

יפעת רווה: שההסכמה תחול גם על עניין הטלפון

שמחה רוטמן: אתה צריך להסכים בנפרד גם לטלפון

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהסכמת ל-VC, ואז התקלקל מכשיר ה-VC, ואתה לא מסכים טלפונית, ואומרים לך: כבר הסכמת VC – נגעת, נסעת

שי פירון: אם התקלקל ה-VC ואתה רוצה טלפון, אתה אומר: לא, אני מעדיף לחכות

שמחה רוטמן: זה הרעיון

שמחה רוטמן:  אפשר להוסיף ניסוחית כדי שיהיה בטוח

שמחה רוטמן:  אבל אתה לא רוצה שהתובע יוכל לחזור בו, או שגם התובע יוכל לחזור בו?     

שי פירון: עוד פעם, לא היה פשוט להגיע למתווה הזה

שמחה רוטמן: אם ניתנו לכך ההסכמות כאמור בסעיף קטן (ב), הסכמות הסנגור, הנאשם והתובע

שי פירון: אגב, הערה טכנית, אני לא יודע אם עושים את זה, יכול להיות שצריך לתקן את הכותרת שזה לא תחילת משפט, אלא גם הליכים מסיימי הליך

אפרת חקאק: זה יהיה (תיקון מס'   )

נועה ברודסקי לוי: אתם רוצים להסביר?     

שמחה רוטמן: אני חושב שזה מובן

שרית פלבר: כרגע זה גם דיון תיאורטי, כי ההגבלות חלות - - -     

שמחה רוטמן: כרגע ההגבלות הן בכל הארץ, אבל בסיטואציה שבה יהיו טילים רק בדרום, אז אם הנאשם מוחזק בדרום או בית המשפט בדרום, אז לא, אבל הצפון והמרכז יצטרכו לעבוד כרגיל

שמחה רוטמן:  זה מה שכתוב פה?     

שרית פלבר: זה מה שכתוב

שרית פלבר:  כן נגיד שזו סוגיה לחוק הגדול, כי יש גם קשיי כוח-אדם מאוד גדולים

שרית פלבר:  אנחנו צריכים לראות איך אנחנו פותרים את זה לקראת החוק הגדול

שרית פלבר:  שוב, כרגע זה תיאורטי, כי מצב החירום הוא בכל הארץ

שמחה רוטמן: אני מאוד מקווה שכרגע זה יסתיים מהר

שמחה רוטמן:  אם בתי המשפט בצפון או במרכז יעבדו כרגיל, והאסיר גם נמצא במרכז או בתחנת משטרה במרכז, ובית המשפט שהוא אמור להגיע אליו פועל כתקנו וכסדרו, אין סיבה

שמחה רוטמן:  מצד שני, גם אין לי סיבה שכדי לא להגיע למצב הזה, תגידו לשר המשפטים: אל תוציא הכרזה על המרכז, כי אתה מסבך אותי עם ההסעה של השב"ס

שמחה רוטמן:  יכול להיות שכדאי לכתוב בסעיף קטן (ג): על אף האמור בסעיפים קטנים (א) ו-(ב) רשאי שר המשפטים להורות כי בדיונים בעניינם של בתי משפט שאינם בתחום זה וזה, כדי לייצר את הסיטואציה שכאשר הבעיה היא כוח-אדם של שב"ס

שמחה רוטמן:       הרי יש לנו כמה סוגי בעיות, יש לנו בעיה של סכנה בבית הכלא או בבית המשפט בעצם קיום הדיון, או בנסיעה מבית הכלא לבית המשפט, שזו סכנה לאסורים ולמלווים, ויש את עומס כוח-האדם שבו נמצאות כל המערכות, צו 8 כולם וכו'

שי פירון: זה קצת תיאורטי

שי פירון:  מצב החירום המיוחד נמשך, עוד שבועיים נגיע עם החקיקה

שי פירון:  קשה לי לחשוב על השלכות של סעיף כזה

אביב ישראלי: אנחנו לא יודעים כרגע מה יהיה בהמשך, קשה לדעת

אביב ישראלי:  בכל מקרה, הכפפנו את זה להכרזה בתקנות שעת החירום שיצאו בנושא, ונצטרך להחזיר את הנושא הזה שם, כי כמו שנאמר פה, יש בעיה של כוח-אדם והסטת כוחות לדרום

אביב ישראלי:  כן אנחנו צריכים לראות את התמונה הכללית שבמצב שבו אין הכרזה בכל הארץ איך אנחנו נותנים מענה גם ליתר החלקים

שמחה רוטמן: לכן אני אומר שסעיף 2(א) ו-(ב) הוא סעיף לא טוב

אביב ישראלי: אני אגיד לך למה זה לא ייתן לי מענה, כי הכפפנו להכרזה בתקש"ח

שמחה רוטמן: ההכרזה בתקש"ח חלה על בתי משפט מסוימים, אז עכשיו הוא הכריז על כל הארץ

אביב ישראלי: לא

אביב ישראלי:  ההכרזה בתקש"ח כפופה להכרזה של שר המשפטים לעניין בתי המשפט

אביב ישראלי:  אנחנו צריכים לעשות שם איזה הסדר נכון יותר

אביב ישראלי:  שוב, זו חשיבה שעם הזמן - - -     

שמחה רוטמן: אני רק מזכיר למה היה חשוב

שמחה רוטמן:  הדיון שאנחנו מנהלים עכשיו זה סוג הדיונים שהיה צריך לעשות בתקש"ח ולא אצלנו, כדי שאם טעיתם, הייתם מיד מתקנים בתקש"ח

שמחה רוטמן:  אגב, אני מזכיר לכם שלפי חוק-יסוד: הממשלה תקנות שעת חירום יכולות לשנות כל חוק

שמחה רוטמן:  מרגע שהחוק הזה יוצא מהמליאה, אם יש צורך בשינוי, אל תגידו לי: זה מגיע לחקיקה, תעשו תקש"ח

שמחה רוטמן:  שוב, תקש"חים שצריך – תעשו, תקש"חים שלא צריך – אל תעשו

שמחה רוטמן:  אם התקלה הזאת גורמת למשהו, תעשו מיד תקש"ח, ואז תבואו לחקיקה, כדי שלא יהיה מצב ששר המשפטים אומר לעצמו: אני כבר יכול לשחרר את בתי המשפט במרכז שיעבדו רגיל, אבל אני לא משחרר אותם כי אין לי כוח-אדם של השב"ס והכול קשור אחד לשני

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה את השיקולים הבעייתיים האלה

שמחה רוטמן:  אם זה מהאירוע שייווצר, תעשו מיד תקש"ח שפותר אותם

נועה ברודסקי לוי: הוועדה נדרשת להחליט כמה זמן החוק יעמוד בתוקף

נועה ברודסקי לוי:  כמו ששמענו, אמורים להביא בקרוב הסדר גדול יותר על כל הנושא של ה-VC

שמחה רוטמן: למה זה הודעה ולא הכרזה?     

אפרת חקאק: הכוונה הייתה שהתאריך שנקבע יהיה התאריך הכי מאוחר של התקנות, של התקש"חים

שמחה רוטמן: זה לא

שמחה רוטמן:  ההודעה על מצב מיוחד - - -     

אפרת חקאק: תעמוד בתוקף עד יום X, שזה ה-8 בינואר

שמחה רוטמן: ההודעות על מצב חירום מיוחד עכשיו מוארכות

שמחה רוטמן:  נכון? הן כל פעם יוצאות לשבוע

שי פירון: לכאורה יכול להיות מצב שדווקא ההודעה על מצב חירום מיוחד תמשיך איתנו יותר

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  הייתי מפנה להכרזת שר המשפטים

שי פירון: יכול להיות ששניהם יחולו, אבל אני לא יודע

שמחה רוטמן:  לתקנות שעת חירום, שמכוחן יצאה הכרזת שר המשפטים

שמחה רוטמן:  הייתי מפנה לתקנות שעת חירום

שמחה רוטמן:  תוקפה כתקנות שעת חירום (דיוני מעצרים)

אביב ישראלי: אפשר להפנות להכרזה של שר - - -     

שמחה רוטמן: אני יכול להפנות להכרזות מכוח התקנה ואני לא יכול להפנות לתקנה?     

אפרת חקאק: כבר בסעיף 1 אנחנו לא נכנסים

אביב ישראלי: אולי אפשר להציע שנקבע תוקף לתקנות של חודשיים, כמה שיוחלט, ובסופו של דבר ההסדר נכנס לתוקף רק בעת הכרזה

שמחה רוטמן: לכן אני לא מבין למה צריך תוקף

שמחה רוטמן:  לא צריך סעיף תוקף לכאורה

יפעת רווה: זאת הוראת שעה, חייבים

שמחה רוטמן: לא צריך תוקף, בגלל שהחוק אומר שהוא חל רק בתקופה של ההכרזה

שרית פלבר: נתנו דוגמה תיאורטית, אולי הייעוץ המשפטי הביא, בעוד שנה פתאום עוד פעם יהיו הכרזות, החוק הזה יחול? לא

שמחה רוטמן: לא, כי את מפנה להכרזה ספציפית

שרית פלבר: אנחנו לא

שמחה רוטמן: את כן

שמחה רוטמן:  את מפנה להכרזה שפורסמה בקובץ התקנות - - -     

שרית פלבר: - - - שר המשפטים

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  סעיף 1(ב) אומר שכדי להתניע את החוק הזה צריך שיהיו שני דברים: הודעה על מצב חירום מיוחד, שאנחנו כבר שם, ומתי שהוא יפוג, החוק ייעלם בכל מקרה

נועה ברודסקי לוי: אז החוק לא נעלם

נועה ברודסקי לוי:  זאת הבעיה

אפרת חקאק: סעיף 1(ב) פותר לנו את הבעיה הפרקטית עם התיקונים שעשיתם

אפרת חקאק:  סעיף התוקף היה כדי למחוק את החוק - - -     

שמחה רוטמן: תעשו את זה לתוקפה של הכרזת שר המשפטים

שמחה רוטמן:  לא – הרי הכרזת שר המשפטים כל הזמן מתחדשת

אפרת חקאק: אפשר פשוט תאריך

שמחה רוטמן: גם לעניין התוקף, הכרזת שר המשפטים כל הזמן מתחדשת, הוא מפרסם כל הזמן הכרזות חדשות, סעיף קטן(ב) הוא לא להכרזה מסוימת

שמחה רוטמן:  היא כרגע כתובה כמו הכרזה מסוימת

שרית פלבר: קודם כול היא מפנה להודעה, שההודעה לא מסוימת

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  ההודעה הבנתי

שמחה רוטמן:  ההודעה כרגע, אני לא יודע מה התוקף שלה, היא גם מתחדשת

שי פירון: הן מסתנכרנות, הן ביחד

שמחה רוטמן: ההודעה תפוג ותצא הודעה חדשה

שמחה רוטמן:  אם תצא הודעה שמאריכה את ההודעה, זה משהו אחד

שמחה רוטמן:  אם תצא הודעה חדשה?     

יפעת רווה: זה לא יחול?     

שמחה רוטמן: לכאורה זה לא יחול

שמחה רוטמן:  אם תצא הודעה חדשה ולא הארכת הודעה, זה לא יחול

שמחה רוטמן:  אתם תקפידו לעשות הארכות הודעה, הכול בסדר

שרית פלבר: אני חושבת לגבי ההודעה שתיקנו את זה בגלל הערות שהתקבלו

שרית פלבר:  לא הפנינו להודעה מיוחדת, הפנינו שיש הודעה באוויר מכוח התקנות

שרית פלבר:  ההכרזה תוכרז מכוח תקש"ח, כלומר, כשהתקש"ח יפוג, הוא לא יוכל להוציא הכרזה יותר

שרית פלבר:  אם הוא יוציא עוד הכרזה מכוח התקש"ח, אז כל הכרזה

שמחה רוטמן: אז התוקף צריך להיות צמוד לתקש"ח

שמחה רוטמן:  זמן התוקף צריך להיות צמוד לתוקף התקש"ח

אפרת חקאק: אתה יכול לעשות את התוקף עד ה-8 בינואר, ואם אין הכרזה, בכל מקרה החוק לא יחול

שמחה רוטמן: תוקף התקש"ח

שמחה רוטמן:  למה לכתוב תוקף אחר? תוקף תקנות שעת חירום (דיוני מעצרים), התשפ"ד–2023

שמחה רוטמן:  ברגע שהתקש"ח יפוג או יבוטל, החוק ימות

שרית פלבר: אין משמעות אז לשלושה חודשים, משום שהתקש"ח פג ב-8 בינואר, אלא אם כן יאריכו

שמחה רוטמן: אם תאריכו – תאריכו

אביב ישראלי: התקש"ח הוא רק לחודש, הוא עד ה-8 בנובמבר

אפרת חקאק: יש אפשרות להאריך

שמחה רוטמן: אתם תתקנו אותו בתקש"ח

שמחה רוטמן:  אני מצמיד את החוק הזה לתקש"ח

שמחה רוטמן:  למה לא?     

אפרת חקאק: אני מעדיפה תאריך קבוע

שמחה רוטמן: אם התקש"ח יוארך, נצטרך לבוא לפה שוב?     

נועה ברודסקי לוי: הם לא יכולים להאריך יותר משלושה חודשים את התקש"ח בלי לבוא לכנסת, אז בכל מקרה הם יגיעו לכנסת עד ה-8 בינואר

שמחה רוטמן: הם בכל מקרה יגיעו, ואז החוק יפוג

שמחה רוטמן:  אבל אם החוק יהיה קצר יותר? החוק יהיה קצר יותר, זה טוב לי

שמחה רוטמן:  יותר מ-8 בינואר הוא לא יהיה, אז אני אעדיף לרשום 8 בינואר ולא עדיף לי לרשום תוקף התקש"ח, שבכל מקרה לא יהיה יותר מה-8 בינואר

נועה ברודסקי לוי: עם כל ההארכה שתהיה

שמחה רוטמן: כל ההארכה של התקש"ח אוטומטית תאריך גם את החוק הזה

שמחה רוטמן:  זה לא רע לי

שרית פלבר: אני מתייעצת אתכם, אני חושבת בקול רם

שרית פלבר:  אני לא בטוחה אם ההכרזה שאנחנו מפנים אליה עכשיו היא להכרזה הנוכחית או שהיא גם תחול על ההארכה

שמחה רוטמן: את מדברת עכשיו על סעיף 1(ב) או שאת מדברת על סעיף התוקף?     

שרית פלבר: אני מדברת על התוקף

אפרת חקאק: בגלל זה אני אומרת תאריך

שמחה רוטמן: לכן אני אומר תוקפן של תקנות שעת החירום

שמחה רוטמן:  תקנות שעת חירום, אני יודע שיהיו

שרית פלבר: הבנתם את השאלה שלי?     

שמחה רוטמן: כן, אבל היא שאלה ל-1(א), היא לא ל-1(ב)

נועה ברודסקי לוי: מספיק עכשיו שהם ייתנו לזה שם אחר ויוסיפו לזה עוד משהו, ואז זה כבר לא יהיה אוטומטי

שמחה רוטמן: מאחר שתקנות שעת חירום יכולות גם לשנות הוראת חוק, כל חוק, אז הם יכולים בתקנת שעת חירום המתקנת לכתוב: כל חוק שצמוד לתקנת שעת חירום (מעצרים), יראו אותו כחל לפי תוקף התקנה הזאת

שמחה רוטמן:  הם יכולים לעשות את זה

שמחה רוטמן:  יש כרגע תקנות שעת חירום (דיוני מעצרים), התקנות האלה הן עד ה-8 בנובמבר, התקנות האלה, כשהן יפוגו, אם הן יפוגו ב-8 בנובמבר, אז שהחוק הזה יפוג ב-8 בנובמבר

שמחה רוטמן:  אם יאריכו אותן עד ה-8 בדצמבר או ה-8 בינואר, שזה המקסימום שהם יכולים לעשות, שזה יחול

שמחה רוטמן:  אחרי זה החוק מת

שרית פלבר: מזה אנחנו חוששים, מהחלק השני

שרית פלבר:  בגלל שהתקנו תקנות חדשות תהיה שאלה האם החוק הזה חל, משום שכרגע כבר יש תקנות חדשות

שמחה רוטמן: של דיוני מעצרים?     

שרית פלבר: כן

שרית פלבר:  אנחנו לא רוצים לבוא אליך שוב רק בשביל הארכה

אפרת חקאק: לכן עדיף לתת את השלושה חודשים

שמחה רוטמן: בסדר, עד יום 8 בינואר

שרית פלבר: והצמדה להודעה, לא להכרזה

שמחה רוטמן: לא? למה? זה בסעיף המהותי ב-1(ב)

שמחה רוטמן:  למה אני צריך את זה בתוקף? אם זה תוקף, זה תאריך

שי פירון: למה מגיעים לשלושה חודשים אם החקיקה המתכללת בעוד שבועיים?     

שמחה רוטמן: בשנייה שההודעה על מצב חירום מיוחד או הכרזה פוקעות, אין משמעות לחוק

שמחה רוטמן:  השאלה היחידה היא מתי מחלקת נוסח החוק מוחקת אותו מספר החוקים של מדינת ישראל

שמחה רוטמן:  ואני אומר: עד ה-8 בינואר

שמחה רוטמן:  זו השאלה

שמחה רוטמן:  זו המשמעות היחידה של הסעיף הזה

אפרת חקאק: ברור לנו שהתוקף היה צריך להיות רק עוד שלושה שבועות, חודש

יפעת רווה: אני מניחה שעד אז נסיים עם החוק המתכלל

שמחה רוטמן: סיימנו את ההקראה של הסעיפים

שמחה רוטמן:  ככל שיהיו שינויים בעקבות ההפסקה, נודיע עליהם אחרי ההפסקה

שמחה רוטמן:  בכל מקרה מבחינתי כרגע, ולו מהצד הפורמלי, מי שירצה להגיש הסתייגויות לנוסח, יוכל להגיש אותן עד שנחזור מההפסקה, או להקריא אותן בעל פה במהלך הדיון

אפרת חקאק: עוד הערה, הנסחית רק עכשיו ראתה את כל התיקונים, היא אמרה שיכול להיות שיהיו לה עוד תיקונים טכניים

שמחה רוטמן: תיקוני נוסח היא יכולה לעשות בלעדינו אחרי שאנחנו נאשר

שמחה רוטמן:  אנחנו יוצאים להפסקה של עשר דקות

שמחה רוטמן:  נשוב ונתכנס בשעה 13:30 או עם קצת דחיות

שמחה רוטמן: חזרנו מההפסקה

שמחה רוטמן:  נציגי משרד המשפטים

שרית פלבר: אנחנו חוזרים בקשר לסעיף של הדיון הטלפוני, סעיף קטן (ה)

שרית פלבר:  מה שאנחנו רוצים להציע, בהמשך להצעה של היושב-ראש, שההליך הזה יתקיים באופן טלפוני אם יש הסכמה של הסנגור והתובע, ככל שלא הייתה הסכמה, בית המשפט יוכל לתת הוראות בעניין הזה

שמחה רוטמן: יהיה כתוב: על אף האמור בסעיף קטן (ב), בהעדר מכשיר טכנולוגי כאמור באותו סעיף קטן, יתקיים הדיון באמצעות מכשיר המאפשר העברת קול בלבד; הוראות סעיף קטן (ג) יחולו, בשינויים המחויבים, על דיון לפי סעיף קטן זה

שמחה רוטמן:  וסעיף קטן (ה) יהיה: אם ניתנה הסכמת הנאשם, סנגורו והתובע, יתקיים הדיון באמצעות מכשיר המאפשר קול בלבד

שמחה רוטמן:  רשאי בית המשפט, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לקיים דיון כאמור גם ללא הסכמת תובע, או סנגור, או נאשם, או גם אם לא ניתנה הסכמה כאמור לעיל

שמחה רוטמן:  האם זה מקובל פה על כל הנוכחים?     

שרית פלבר: הרעיון הוא שלא יפנה ישר לבית משפט, אלא רק אם אין הסכמה, אז שיפנו

אביב ישראלי: זה מקובל, רק צריך לשים לב שגם סעיף 2(ג) מפנה לסעיף קטן (ד), וזה יוצר הסכמה כפולה

שי פירון: זה מה שאמרתי שם קודם, צריך - - -     

אביב ישראלי: צריך לעשות שם סדר

ארז מלול: התובע מבקש לעשות את זה

שמחה רוטמן: הסכמת תובע לא רלוונטית בהקשר הזה

שמחה רוטמן:  אבל זה לא נכון - - -     

ארז מלול: התובע אף פעם לא מתנגד

ארז מלול:  הוא מבקש

שמחה רוטמן: לאו דווקא

אופיר טישלר: נראה לי שהצירוף של הסכמת התובע בסעיף הספציפי הזה היא פחות רלוונטית

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  נוריד את הסכמת התובע פה

נועה ברודסקי לוי: זה יהיה או בהסכמת הנאשם וסנגורו או שרשאי בית המשפט – אולי נלך בכל זאת לנוסח שהצעת קודם, שבית המשפט ייתן הוראות איך לקיים את הדיון

שמחה רוטמן: הורה בית משפט כאמור, יוודא כי המשתתפים בדיון יכולים לשמוע זה את זה ברציפות במהלך הדיון, ובכלל זה את השופט, בעל הדין, הנאשם או האסיר, הסניגור, השוטר או התובע, מתורגמן אם נדרש, וכל אדם שנוכחותו דרושה לדיון בעת שהוא נשמע לפני בית המשפט

יפעת רווה: אני מבקשת אם אפשר להפנות לחנית שנמצאת בזום שהיא תשמע את ההצעה, לוודא איתה שזה מקובל

שרית פלבר: היא כתבה שמקובל

שי פירון: אף פעם לא השתמשנו במינוחים האלה בחקיקות האלה, ולכן אני קצת חושש

שמחה רוטמן: על מה אנחנו מדברים?     

אביב ישראלי: "הוראות מיוחדות" לא נכנסו

שמחה רוטמן: לא דיברנו על הוראות מיוחדות

שמחה רוטמן:  פשוט קראתי את סעיף 3, רק בלי המילים "לראות"

אפרת חקאק: שהוא יוודא שאפשר לשמוע

שמחה רוטמן: אחריות השופט לוודא

שי פירון: גם יתר התנאים מתקיימים

שמחה רוטמן: 	גם יתר התנאים מתקיימים, אבל אם השופט מורה, האחריות היא על השופט

שמחה רוטמן:  אם זה בהסכמת הנאשם והסנגור, הוא שומר הסף שלי, אבל אם זה השופט החליט והסנגור אומר לא, אחריות השופט היא לוודא

שמחה רוטמן:      	הצעתי שיהיה כתוב שהחוק הזה, תחולתו מיום קבלתו בכנסת ולא מיום הפרסום ברשומות, אבל הבנתי שביררתם ולא תהיה בעיה, ומיד כשנקבל את זה במליאה, זה יפורסם ברשומות בתוך זמן מאוד קצר, ואין פה פער זמנים שמצדיק את זה

שרית פלבר: אני רוצה לוודא לגבי הסעיף הקודם שדיברנו עליו

שרית פלבר:  יש את ההסכמה ואז צריך החלטת שופט

שרית פלבר:  כלומר, הוא גם יוודא שההוראות מתקיימות, אבל צריך החלטת שופט

אפרת חקאק: הוא אמר שבית משפט רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו

שמחה רוטמן: כשאין הסכמה מטעמים מיוחדים

חנית אברהם בכר: אני תוהה לגבי הטעמים המיוחדים

חנית אברהם בכר:  לא הייתי רוצה לייצר דיונים כפולים

שמחה רוטמן: גם אני לא רוצה לייצר דיון כפול, אבל אם הנאשם וסנגורו לא מוכנים שתהיה הקראה, ומבינים גם שההשפעה של זה שיש סיכוי שבגלל זה הם יוחזקו עכשיו עוד הרבה יותר זמן במעצר בתחנת המשטרה עד שיעברו 30 יום, הם יעשו את קניית הסיכונים שלהם נכון

שמחה רוטמן:  אם יש נאשם וסנגורו שלא מוכנים להסכים, צריך סיבה מאוד מאוד מיוחדת למה בכל זאת מכריחים אותם לשמוע הקראה ללא VC

חנית אברהם בכר: במרבית המקרים הסנגור כן יסכים

שמחה רוטמן: נכון, אז לאותם מקרים בודדים, שיהיה כתוב מנומק

שי פירון: כתוב בדברי ההסבר שהמקרים האלה אמורים להיות חריגים

שי פירון:  זאת גם הכוונה, לפחות לפי דברי ההסבר

חנית אברהם בכר: אמרתי גם קודם את החשש שלי לגורמי הממשלה

חנית אברהם בכר:  נניח שבית המשפט יגיד: במקרה הזה נקבע את הדיון לעוד שבעה ימים, אני חוששת, לפי מה שאני מבינה מהמשטרה, שלא יצליחו להביא אותו בעוד שבוע למקום שבו כן יש היוועדות חזותית, ואז סתם יצרנו מצב שהוא נשאר עוד שבוע במעצר מבלי - - -     

שמחה רוטמן: אני אומר שוב, יגיד השופט שהוא עושה את זה מטעמים מיוחדים כדי למנוע עיוות דין, זה יהיה טעם מיוחד

שמחה רוטמן:  אני מכתיב לשופט עכשיו איזה טעם מיוחד? אני אומר שוב שהכלל צריך להיות שאם נאשם וסנגורו לא מסכימים לקיים את הדיון באמצעות טלפון, בשביל לכפות עליהם דבר כזה, צריך מגה אירוע

שמחה רוטמן:  אני לא מוותר על הטעמים המיוחדים פה בשום פנים ואופן

טלי גוטליב: אני מצטערת שאני נכנסת רק עכשיו

טלי גוטליב:  סליחה, באתי מחוץ וביטחון

טלי גוטליב:  בתחילה הייתי ממתנגדי ההיוועדות החזותית בקורונה

טלי גוטליב:  אנחנו לא שם, כי יש נאשמים שחפצים בכך

טלי גוטליב:  לעשות דיון טלפוני, לכפות ללא הסכמה דיון הקראה בטלפון, שיתכבד שירות בתי הסוהר ויהיה מוכן להיוועדות חזותית לא בטלפון

טלי גוטליב:  אתם רומסים ומקלקלים את ההליך הזה לחלוטין

טלי גוטליב:  הדין הפלילי, הכלל הוא שהכול בפניו של נאשם

טלי גוטליב:  אז סייגנו את הכלל הזה להיוועדות חזותית, אם נאשם וסנגורו כמובן מסכימים

טלי גוטליב:  בשעת חירום בהליכים מסוימים גם אם הם לא מסכימים, זה בסדר

טלי גוטליב:  טלפון? מאיפה אני יודעת מה עושים לו שם? איך אני רואה אותו

שמחה רוטמן: הארכות המעצר במקרים שבהם אין אפשרות ל-VC, אפשר טלפון

טלי גוטליב: גרוע ביותר

שמחה רוטמן: נכון מאוד

טלי גוטליב: איך אפשר להתרשם מהעצור, לתת בו אמון ולשחרר אותו? אתם השתגעתם? תעשו את זה למחבלים עם כל הכבוד ובעבירות טרור, לא בכל ההליכים

טלי גוטליב:  זה עובר פה ככה?     

שמחה רוטמן: זו בדיוק הסיבה שיצאנו להתייעצות ולהבין באיזה מקרים מדובר

שמחה רוטמן:  אני לא אחזור עכשיו על כל הדיון

טלי גוטליב: לא צריך לחזור

טלי גוטליב:  אני רוצה לומר לפרוטוקול פה - -     

שמחה רוטמן: אמרת

שמחה רוטמן:  אבל אמרת

טלי גוטליב: - - אי-אפשר לעשות דיון טלפוני בהליכי מעצר

טלי גוטליב:  אתה עכשיו חס וחלילה עצור - - -     

שמחה רוטמן: טלי, זה כבר בתקש"ח

טלי גוטליב: זה לא בתקש"ח

שמחה רוטמן: זה כן

טלי גוטליב: דיון טלפוני – המשמעות היא שאתה לא רואה את הנאשם

שמחה רוטמן: טלי, למה את מתווכחת? יש פה נציגים שיגידו לך מה כתוב בתקש"ח

שמחה רוטמן:  זה עניין עובדתי, זה לא עניין להתווכח עליו

טלי גוטליב: אני רוצה להבין רק תשובה אחת

טלי גוטליב:  האם הצעת החוק עכשיו שקיבלתם - - -     

שמחה רוטמן: לא הצעת החוק

שמחה רוטמן:  המצב על הארכת מעצרים זה לא בהצעת החוק

טלי גוטליב: מה שאנחנו מדברים פה היום, לא אכפת לי איך תקרא לו, מספיק למסמס אותי, אני רוצה רגע להבין

טלי גוטליב:  האם החוק קובע שניתן לעשות דיון טלפוני בכפייה?     

יפעת רווה: כן

שמחה רוטמן: אני אחדד את השאלה בבקשה

טלי גוטליב: אתם השתגעתם?     

שמחה רוטמן: טלי, מה קורה לך?     

טלי גוטליב: מה קורה לך? אני לא יודעת מתי היית באולם מעצרים

טלי גוטליב:  עכשיו אני מבינה איך חוקים עוברים, ואז אנחנו מקבלים את זה בום, נחקק חוק

שמחה רוטמן: טלי, את מגיעה לדיון שמתנהל כבר כמעט שלוש שעות

טלי גוטליב: שיניתם את הנוסח

שמחה רוטמן: טלי, לא שינינו את הנוסח

ארז מלול: הפוך

שמחה רוטמן: להפך, אנחנו מקלים על הנוסח בעקבות הדרישה שלי

שמחה רוטמן:  את פשוט נכנסת באמצע, את לא יודעת את העובדות, אז במחילה

טלי גוטליב: אני רוצה תשובה

טלי גוטליב:  תודה

שמחה רוטמן: אני מבקש, משרד המשפטים, אם תוכלו לענות לה מה תקנות שעת החירום (דיוני מעצרים) אומרות לגבי הארכות מעצר, כאשר אי-אפשר לעשות VC

שמחה רוטמן:  האם אפשר לעשות טלפון כן או לא? ומה ביקשתם פה בתקנות בנוסח המקורי? ומה שינינו ועידנו בנוסח המקורי של החוק במסגרת הדיונים שהיו? תעשו לה סיכום כי היא לא הייתה, ובקצרה, כי אנחנו רוצים לעבור להצבעה

יפעת רווה: בלילה שהתחילה המלחמה נכתבו תקנות שעת חירום לאור העובדה שהיו הרבה מאוד עצורים בתחנות המשטרה

יפעת רווה:  בתחנות המשטרה אין מתקון להיוועדות חזותית

יפעת רווה:  היו חייבים, זה כורח - - -     

טלי גוטליב: את מדברת על עצורים בעבירות טרור

יפעת רווה: לא

טלי גוטליב: עבירות רגילות? בלילה של האירועים היו הרבה עבירות יותר מתמיד?     

שמחה רוטמן: טלי, בבקשה תני לה לענות, את לא ברשות דיבור

טלי גוטליב: די נו, באמת

טלי גוטליב:  בואו נספר סיפור

טלי גוטליב:  איזה הרבה עצורים היו ב-7 באוקטובר?     

שמחה רוטמן: טלי, תני לה לדבר בבקשה

יפעת רווה: אני עכשיו מוציאה לך את רשימת העצורים

שמחה רוטמן: טלי, תתני בבקשה לנציגת משרד המשפטים לדבר

יפעת רווה: בפועל נוצר הצורך הזה

יפעת רווה:  אף אחד לא רצה בזה

יפעת רווה:  העובדה היא שבמצב הרגיל לפני המלחמה הפצנו תזכיר להארכה, לא לשנתיים אלא רק לשנה אחת, של אותה הוראת שעה כללית שחלה, בגלל שרצינו להקפיד על כל האיזונים, ובמצב רגיל ודאי הנושא של טלפון זה חריג שבחריג עם כל ההוראות - - -     

טלי גוטליב: החריג הופך לכלל פה בישראל

יפעת רווה: אני אשמח אם אני אוכל לדבר עד הסוף

יפעת רווה:  עכשיו אנחנו במצב חירום יוצא דופן לחלוטין, ולכן נכתבו תקנות שעת החירום שמאפשרות היוועדות חזותית, וגם מאפשרות, כשעצורים נמצאים בתחנות המשטרה, וזה קורה, מאפשרות את זה גם טלפונית

יפעת רווה:  זה נעשה מחוסר ברירה, אף אחד לא היה מעוניין בזה, אבל זה נעשה בגלל המצב הנוכחי

טלי גוטליב: את אומרת לי שב-7 באוקטובר בלילה המזוויע זה וב-8 באוקטובר היה ריבוי עצורים

טלי גוטליב:  אני אומרת לך שלא היה ריבוי עצורים

שמחה רוטמן: זה לא מה שהיא אמרה

יפעת רווה: זה לא מה שאמרתי

טלי גוטליב: יש לי קצת אינטליגנציה, עם כל הכבוד

שמחה רוטמן: טלי, זה לא מה שהיא אמרה

יפעת רווה: זה לא מה שאמרתי

שמחה רוטמן: טלי, זה לא מה שהיא אמרה

טלי גוטליב: אתה מוכן לתת לי להשלים, אדוני? תודה

טלי גוטליב:  את אומרת לי שאין מתקון בתחנות המשטרה

טלי גוטליב:  ואו, הפתעה, נפלתי מהכיסא, זה לא חדש, אף פעם אין מתקון להיוועדות חזותית בתחנות המשטרה

טלי גוטליב:  לוקחים אותם למתקני הכליאה בבתי המעצר, ושם יש מתקנים של היוועדות חזותית

טלי גוטליב:  את רוצה להיות חס וחלילה עצורה ושהדיון בעניינך יהיה בטלפון? איפה אתם חיים?      

יפעת רווה: אף אחד לא רוצה את זה, לא רק לעצמו אלא גם לגבי אחרים, אבל הנושא של שינוע - - -     

שמחה רוטמן: דיברנו, אנחנו לא נחזור על נושא השינוע

יפעת רווה: העצורים זה עצורים רגילים, אבל יש בעיה בשינוע, יש בעיה בכוח-אדם

טלי גוטליב: תעשו את זה בעבירות טרור

יפעת רווה: זה לא קשור לעבירות הטרור

יפעת רווה:  אנחנו מדברים - - -     

טלי גוטליב: בעבירות טרור לא כתבתם תקנות שאותן לא תביאו, נקודה

יפעת רווה: זה לא קשור לעבירות הטרור

יפעת רווה:  זה קשור לעצורים רגילים, שהייתה בעיה בגלל מצב החירום בשינוע

יפעת רווה:  הדבר הזה נעשה לחלוטין בחוסר ברירה

יפעת רווה:  זה נעשה בתקנות שעת חירום

יפעת רווה:  באנו עם חקיקה לכנסת, ואנחנו מנסים למצוא את האיזונים, אנחנו עושים גם חקיקה כוללת שתגיע בשבוע הבא

טלי גוטליב: חקיקה לעבירות טרור לא עשיתם

טלי גוטליב:  לא עשיתם שחשודים בעבירות טרור לא יובאו לבתי משפט ויהיו רק בהיוועדות למען הסדר הציבורי, שלום הציבור וחוסנה של המדינה

שמחה רוטמן: תודה רבה

טלי גוטליב: אני רק מבקשת לומר לפרוטוקול: אין סיבה - - -     

שמחה רוטמן: טלי

שמחה רוטמן:  המשמעות - - -     

טלי גוטליב: אני לא יכולה להסכים במדינת ישראל לדיון מעצר בטלפון

טלי גוטליב:  בשום מדינה נורמלית זה לא קיים משום סיבה

שמחה רוטמן: 	נושא דיוני המעצרים בטלפון לא מונח על שולחננו

שמחה רוטמן:  זה המצב מכוח תקנות שעת החירום שיצאו

שמחה רוטמן:  לא טוב – לא טוב

שמחה רוטמן:  את יכולה לאסוף 30 חברי כנסת ולבקש שיבטלו את תקנות שעת החירום

טלי גוטליב: מה אתה רוצה? אני מדברת לפרוטוקול

שמחה רוטמן: את אומרת לפרוטוקול משהו שלא רלוונטי לפרוטוקול

טלי גוטליב: הכול רלוונטי

טלי גוטליב:  אתה לא תגיד לי שזכות של עצור היא לא רלוונטית, אדוני היושב-ראש, עם כל הכבוד

טלי גוטליב:  במקום לטפל בעבירות טרור ולקבוע שאותם לא תביאו לבית משפט, זה מה שאתם אומרים, זה יהיה דיון בטלפון

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: בוא נתקדם, הבנתי

שמחה רוטמן: אני חוזר ואומר ובבקשה אל תקטעי אותי

שמחה רוטמן:  נושא הארכת מעצר בטלפון לעצורים לא נמצא על שולחן הוועדה

טלי גוטליב: אני רואה

שמחה רוטמן: הוא לא נמצא על שולחן הוועדה

טלי גוטליב: אני רואה

טלי גוטליב:  זה מולי

שמחה רוטמן: הוא בתקנות שעת חירום שעברו בהחלטת ממשלה, הן פורסמו ב-8 באוקטובר, ושם הן נמצאות

שמחה רוטמן:  המנגנון של ביטול תקנות שעת חירום שנראות לך לא טובות - -     

טלי גוטליב: ידוע לי

שמחה רוטמן: - - לאסוף 30 חברי כנסת ולבקש את ביטולן

טלי גוטליב: בהצלחה שיהיה לי

שמחה רוטמן: זה המנגנון

שמחה רוטמן:  ואם את חושבת שצריך לבטל, את מוזמנת לפעול בדרך זו

שמחה רוטמן:  מה שמונח כרגע על השולחן זו השאלה כרגע כשהאדם העצור כבר יש לו – וזה נאמר כאשר לא היית בחדר, שיש סוגים מסוימים של עבירות שבהן כבר בהארכת המעצר הראשונה, כשמובאים בפני שופט, בדרך כלל בעבירות מאוד מאוד פשוטות, מסוג שהייה בלתי חוקית וכדומה, לא טרוריסטים – כבר יש כתב אישום מוכן, כי העבירה נורא פשוטה, מצאו אדם שלא אמור להיות פה, והגישו כתב אישום על שב"ח או דברים כאלה, וכתב האישום כבר מוכן

שמחה רוטמן:  במקרים כאלה, הנוהג שאני לא אוהב, אבל כך היה הנוהג בתחנות המשטרה בדיוני המעצרים, שמאריכים את המעצר בפני שופט וכבר מקריאים את כתב האישום, כי כתב האישום כבר מוכן

שי פירון: הקראה פורמלית

שמחה רוטמן: את אותה הקראה פורמלית ביקשו לעשות גם טלפונית כאשר דיון המעצר עצמו מתנהל טלפונית, שלא יפצלו את ההליכים ויביאו אותו לשני הליכים

שמחה רוטמן:  דיון הארכת המעצר יתקיים בטלפון ודיון ההקראה הפורמלית יחכה

שמחה רוטמן:  זו הייתה בקשתם

שמחה רוטמן:       אמרתי שבלי הסכמת סנגור ונאשם, אני לא מסכים לדבר הזה, ואכן הכנסנו את השינוי הזה

שמחה רוטמן:  הם ביקשו למקרים חריגים, כרגע הם אפילו לא תיארו באיזה מקרה חריג זה יכול להיות, אבל יכולים להיות מקרים מאוד מאוד חריגים שבהם גם בלי הסכמת סנגור ונאשם, כאשר דיון הארכת המעצר נעשה טלפונית, כדי לא לדחות את ההקראה הפורמלית – למקרים כאלה הם ביקשו ששופט יוכל גם ללא הסכמה לתת מטעמים מיוחדים שיירשמו בהחלטת השופט, לא בהחלטת התובע כמו שקיים לשאר

שמחה רוטמן:  אני מבין שאת לא רוצה את האפשרות של שופט לעשות את זה, גם לא באותם מקרים

טלי גוטליב: אני רק חייבת להגיד לך שהקראה פורמלית, מעבר לזה שזה אות מתה בחוק סדר הדין הפלילי, צריכה להתבצע בתוך 30 יום מיום הגשת כתב האישום

טלי גוטליב:  לכן אין שום דחיפות, בכל הכבוד, ביום הגשת כתב האישום לבצע הקראה טלפונית

טלי גוטליב:  יש לכם 30 יום לדאוג להיוועדות חזותית ולעשות הקראה נורמלית, בכל הכבוד

שמחה רוטמן: אני מסכים, וזה בדיוק מה שנאמר כשלא היית בחדר

שמחה רוטמן:  ולכן חבל שנכנסת לפה, צעקת עליי, צעקת על אנשי משרד המשפטים וצעקת על עוד הרבה מאוד אנשים על משהו שהוא פשוט לא נכון

טלי גוטליב: אומנם אתה אוהב להגיד שאני צועקת, אני לא צועקת יותר ממה שאתה מדבר

טלי גוטליב:  זה נראה לי מאוזן

שמחה רוטמן: תודה

טלי גוטליב: אני אומרת דברים שצריך להגיד, וזה הכול

טלי גוטליב:  תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  אני עדיין חושב שהנושא של אותה הסכמת שופט, הייתי מעדיף שלא תכניסו, הייתי מעדיף שתשמרו אותה למקרה - - -     

טלי גוטליב: יש לכם 30 יום

שמחה רוטמן: הייתי מעדיף שלא תעשו את זה, ותשאירו את זה רק למקרים של הסכמה

שמחה רוטמן:  אני מניח שברוב המוחלט של המקרים תינתן הסכמה

שמחה רוטמן:  אני לא אתעקש על זה, גם בגלל לוחות-הזמנים, אבל אם אתם יכולים לא להכניס את זה, אני מעדיף

שמחה רוטמן:  תסבירו לי במשפט באיזה מקרה לדוגמה שאתם חושבים שדבר כזה יזדקק

שמחה רוטמן:  מקרה לדוגמה שבדבר כזה יהיה צורך בהחלטת שופט

אופיר טישלר: אדוני, היום, מחר, מתקיימים דיונים שאין דרך לקיימם אלא בדרך טלפונית

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  מעצרים

שמחה רוטמן:  השאלה אם הקראה כשהסנגור לא מסכים והנאשם לא מסכים, למה לעשות את זה בכוח? תסירו את ה-30 יום בלי זה

שמחה רוטמן:  הרי השופט צריך מטעמים מיוחדים שיירשמו, זה לא יהיה בשיקול דעת שלכם, זה יהיה בשיקול דעת שופט

שמחה רוטמן:  מה יהיו הטעמים המיוחדים שלכם שתבקשו מהשופט לכתוב?     

אופיר טישלר: אם כבר חלפו מספר שבועות, ואנחנו כבר לקראת תום ה-30 יום, והסנגור מטעמים טקטיים מסרב, ביודעו שיש קושי לוגיסטי

טלי גוטליב: זה לא נכון

שמחה רוטמן: טלי, את לא ברשות דיבור

טלי גוטליב: טכנית מה שהאדון הזה אמר לא נכון

טלי גוטליב:  במשך 30 יום לא ביצעת שום דיון, אין חיה כזאת

טלי גוטליב:  הרי אתה - - -     

שמחה רוטמן: טלי, אני לא מבין

שמחה רוטמן:  כל הדיונים האלה התקיימו

טלי גוטליב: שהתובע יהיה אחראי לבקש הקראה פורמלית

שמחה רוטמן: טלי, כל הדיונים האלה התקיימו טלפונית או ב-VC

שמחה רוטמן:  עכשיו נשאלת השאלה מה אי-אפשר לעשות טלפונית

שמחה רוטמן:  מה שמתקיים טלפונית הוא VC מכוח תקנות שעת חירום

טלי גוטליב: תקנות לשעת חירום, לא בענייננו

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  עכשיו נשאלת השאלה לאיזה סיטואציה אתם מתארים לעצמכם ששופט יבוא, למרות התנגדות של נאשם וסנגורו לקיום הדיון להקראה בטלפון, והוא יגיד: אני בכל זאת מכריח אותך לעשות הקראה בטלפון? איזה תרחיש אתם רואים לדבר כזה? אתה אומר תרחיש, כשאנחנו כבר מתקרבים לסוף ה-30 יום

שמחה רוטמן:  אתם רואים תרחיש נוסף?     

שרית פלבר: אני רוצה להזכיר שאנחנו אולי כבר עכשיו ביום ה-29 במקרים מסוימים

שרית פלבר:  לא מתקיימים דיונים מאז תחילת - - -     

שמחה רוטמן: אבל יש לכם אנשים שהם 29 יום בתחנת משטרה בלי VC?     

שרית פלבר: לא

שרית פלבר:  אני אומרת שכרגע אנחנו כבר - - -     

שמחה רוטמן: אין לכם אנשים שיושבים 29 יום בתחנת משטרה בלי VC

טלי גוטליב: בדיוק

טלי גוטליב:  אין חיה כזאת

אופיר טישלר: אני אומר משהו אחר

שמחה רוטמן: בואו נגדר פה את שיקול הדעת

שמחה רוטמן:  אם שוכנע השופט כי ללא מתן האישור כאמור תחלוף תקופת 30 הימים הקבועה בסעיף זה וזה

שמחה רוטמן:  זה הכול

אופיר טישלר: זה מיישב את החשש

שמחה רוטמן: לא מטעמים מיוחדים פתוח, אלא אם שוכנע השופט שללא מתן האישור כאמור תחלוף תקופת ה-30 יום

יפעת רווה: אני רק רוצה לוודא עם חנית

אפרת חקאק: האם לא יותר נקי לדבר פשוט על דחיפות? שהשופט שוכנע שיש דחיפות?     

טלי גוטליב: לא

טלי גוטליב:  לא

טלי גוטליב:  לא

טלי גוטליב:  מה שרוטמן אמר

שמחה רוטמן: אפשר לתת בבקשה לעו"ד נועה ברודסקי לוי לדבר בבקשה?     

נועה ברודסקי לוי: בקורונה כתבנו משהו, אני אחפש את הנוסח בדיוק, זה משהו שיפקע בסמוך למועד פקיעת - - -     

שי פירון: זה גם מה שהצענו בנייר העמדה

שי פירון:  תמיד טוב לחזור לעמדת הסנגוריה

יפעת רווה: מבחינת המשטרה זה מקובל?     

קריאות: - - -     

חנית אברהם בכר: כן

חנית אברהם בכר:  אנחנו מבינים - - -     

שמחה רוטמן: אתם מסכימים לנוסח כפי שקראתי?     

חנית אברהם בכר: כן

יפעת רווה: אני רוצה לדעת מהמשטרה

נועה ברודסקי לוי: חנית, הנוסח שאמר היושב-ראש לגבי ששוכנע שופט שללא קיום הדיון, או מה שעשינו בקורונה, סמוך למועד פקיעת המעצר, זה גם בסדר מבחינתכם?     

אופיר טישלר: סליחה

אופיר טישלר:  יש הבדל בין סמוך לפני מועד פקיעת המעצר לבין שוכנע בית המשפט שהדבר עשוי להוביל לשחרורו בשל אי-קיום דיון

אופיר טישלר:  זה שני דברים שונים

שמחה רוטמן: איך זה היה מנוסח אז?     

נועה ברודסקי לוי: בזמנו זה היה בסמוך למועד פקיעת המעצר, ודובר של על אותו יום

טלי גוטליב: המילה לא נכונה, כי מעצר עד תום הליכים לא פוקע, זה לא מעצר ימים

שמחה רוטמן: הוא פוקע אם לפי חוק סדר הדין הפלילי, הוגש כתב אישום וטרם הוקרא בתוך 30 יום

טלי גוטליב: לא

טלי גוטליב:  זו צריכה להיות החלטה שיפוטית

טלי גוטליב:  חבר'ה, זה לא פוקע

קריאה: - - -     

טלי גוטליב: תודה רבה, שאני צודקת

טלי גוטליב:  מעצר ימים פוקע, מעצר עד החלטה אחרת לא פוקע, וזה דורש החלטה שיפוטית

טלי גוטליב:  ואגב, יש פסיקה שאומרת שניתן לעשות הקראה ולהורות על מעצר

טלי גוטליב:  זה לא שם

טלי גוטליב:  זה לא מעצר פוקע

שמחה רוטמן: איזה סעיף זה בחוק סדר הדין הפלילי?     

טלי גוטליב: סעיף 62 או 60

טלי גוטליב:  60 זה הארכה של תשעה חודשים

שמחה רוטמן: איזה סעיף מביא לפקיעה?     

שרית פלבר: סעיף 60 לחוק חסד"פ (מעצרים)

שמחה רוטמן: כתוב "ישוחרר"

שמחה רוטמן:  לא כתוב - - -     

טלי גוטליב: זה לא פוקע

נועה ברודסקי לוי: אם שוכנע השופט שללא קיום הדיון - - -     

שמחה רוטמן: משפטו לא החל, ישוחרר מן המעצר, בערובה או ללא ערובה

טלי גוטליב: זה דורש החלטה שיפוטית, זה לא פוקע

שמחה רוטמן: על פי החוק חייבים לשחרר, אין שיקול דעת

טלי גוטליב: לא נכון

טלי גוטליב:  הפסיקה מנחה על זה

טלי גוטליב:  מה אכפת לי, הלוואי שאתה צודק

אופיר טישלר: הקושי שלנו עם ההסדר, אנחנו חוששים ממתווה מסרבל מאוד

אופיר טישלר:  ככל שאנחנו מדברים על המילים "סמוך למועד פקיעת המעצר", אנחנו חוששים ממתכון בטוח - - -     

שמחה רוטמן: אתם רוצים שוכנע כי יש דחיפות בקיום הדיון בדרך זו?     

אופיר טישלר: כן, כיוון שאנחנו חוששים ממקרים שייפלו בין הכיסאות

אופיר טישלר:  כולנו טרודים, גם פרקליטים, אנחנו בסד"כ מאוד קצר

שמחה רוטמן: אני לא אוהב את זה, אבל אני מקבל את עמדתכם

שמחה רוטמן:  עצם הדיון שקיימנו פה עכשיו, הוא עוד הוכחה לעניין שהחוק הזה היה צריך להגיע בתקש"ח ולא בדיון חקיקה

שמחה רוטמן:  אנחנו עושים פה חקיקה שבעיניי היא לא נכונה ולא טובה

שמחה רוטמן:  ואני שוב חוזר ואומר שאם מה שניסחנו פה עכשיו יוצא לא טוב, אל תחכו עד שזה מגיע לחקיקה שוב, תתקנו אותו באופן מידי בתקש"ח, ותבואו אליי כבר אחרי שאתם רואים איך זה עובד

טלי גוטליב: איך הנוסח, אדוני היושב-ראש?     

נועה ברודסקי לוי: "אם שוכנע בית המשפט שיש דחיפות בקיום הדיון בדרך זו

נועה ברודסקי לוי: " יש כמובן חלופה של ההסכמה

שמחה רוטמן: בסדר גמור

אביב ישראלי: סעיף 2(ג)

אביב ישראלי:  אני לא יודעת אם שמתם לב קודם, אנחנו גם מפנים לסעיף קטן (ד), ובמקרה הזה ההסכמה של בית המשפט והסנגור לא רלוונטית, ויש את ההסכמה של הסנגור כבר מעצם קיום הדיונים

אביב ישראלי:  צריך לעשות התאמות

שי פירון: ההערה הניסוחית שהייתה לי קודם עוד יותר מתעצמת עכשיו

שמחה רוטמן: תעשו את כל סעיפי ההסכמה בסעיף אחר, שעושה רפרנס

נועה ברודסקי לוי: נבדוק את זה

שמחה רוטמן: זה עניין ניסוחי, שמחלקת נוסח החוק תעשה אחרי שנאשר את החוק

שמחה רוטמן:  אם אין הסתייגויות, אנחנו עוברים להצבעה - - -     

שי פירון: רק דבר אחד, גם בסנגוריה מבינים את הצורך פה להגיע להסדר שהוא ממש חירום בתוך החירום

שי פירון:  הדיונים החשובים האלה שגם עלו מצד חברת הכנסת גוטליב, צריכים להיעשות גם בחקיקה המתכללת, ואני מקווה שנמצה את הדיונים וגם נגיע להסדר הרבה יותר מאוזן בחקיקה המתכללת

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  והיינו מגיעים לזה עם תקנות שעת חירום שכבר יודעים איך עובדים איתן ועם יותר הפנמה של לקחים מהשטח

שמחה רוטמן:      תודה

שמחה רוטמן:  אנחנו נעבור להצבעה על נוסח החוק כפי שהוקרא

שמחה רוטמן:  מי בעד, ירים את ידו

שמחה רוטמן:  מי נגד? מי נמנע?     

שמחה רוטמן: בעד – 2 

שמחה רוטמן: נמנעים – אין 

שמחה רוטמן: אני קובע כי הצעת חוק סדר הפלילי (הוראת שעה – חרבות הברזל) (קיום דיון תחילת המשפט בהיוועדות חזותית), התשפ"ד–2023 בנוסח שהוקרא כאן בוועדה, אושרה לקריאה השנייה והשלישית

שמחה רוטמן:  היא תעלה במליאה שתיפתח

שמחה רוטמן:  תבוא הודעה על חידוש המליאה בהקדם

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל הנוכחים

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה