ועדת המשנה לקידום תעשיית ההייטק, כנסת 25, פרוטוקול מספר 3, 2023-07-20 00:00

אביגדור ליברמן: בוקר טוב לכולם

אביגדור ליברמן:  היום, כמו שאתם בוודאי זוכרים, אני רוצה להקדיש את הישיבה לאלטרנטיבות למשקיעים זרים, בעיקר בסטארט-אפים ישראלים כי נכון להיום אנחנו, מכל הבעיות שפוקדות את ההיי-טק הישראלי, להערכתי, הבעיה הכי חריפה, זו ההתרשמות שלי מכל הסיורים, מכל המפגשים, זה היעדר השקעות זרות בעיקר בתחום הזה של הסטארט-אפים

אביגדור ליברמן:      ולכן אנחנו פה גלגלנו כל מיני מחשבות ואין ספק שאחת האלטרנטיבות הזמינות, כמו שנראה לפחות לרוב אלו שדיברתי איתם, היא המוסדיים במדינת ישראל שיש להם ניסיון קצת מר, נכוו בעבר, וצריך אולי לגבש מנגנון חדש, יותר אטרקטיבי, עבור המוסדיים שבאמת יושבים על ערמה של כסף ורוב הכסף מושקע בחו"ל ולחלק גם אין השקעות

אביגדור ליברמן:  אני גם מדבר עם מוסדיים במקביל אבל תביאו לנו רק אפיקי השקעות, אפיק השקעה בטוח, אטרקטיבי, אין מגבלה של כסף

אביגדור ליברמן:  באמת, ממה שאני מסתכל על כל מה ששם מצטבר, אין מגבלה של כסף

אביגדור ליברמן:  לכן, הבעיה המרכזית היא לייצר את אותו המנגנון שייתן להם מוטיבציה להשקיע

אביגדור ליברמן:       אז הסדר הוא בכלל, אני חייב להגיד, יש פה ביקוש רב, אנחנו לא מדביקים את הקצב

אביגדור ליברמן:  יוצאים לפגרה, אולי אנחנו נעשה גם בפגרה כמה ישיבות, לא פורמליות, כדי לא להכביד על הצוות של ועדת הכלכלה אבל גם כדי להתקדם

אביגדור ליברמן:  כי מה שמתאפשר כרגע, מפאת הלחץ של עניינים שונים, אז אני לא יודע איך אתם עומדים בכל הלחץ

אביגדור ליברמן:  ראיתם מ-09:00 עד 11:00 את הישיבה של ועדת משנה אחת, ב-13:00 כבר מחכה ועדת המשנה של אלקין, כמדומני

אביגדור ליברמן:  אז אנחנו פה כל הזמן בלחץ, ולכן אולי נעשה גם כמה ישיבות לא פורמליות

אביגדור ליברמן:  אז מה שאני מציע, אנחנו נתחיל אבל אני מבקש מכולם בצורה תמציתית

אביגדור ליברמן:      מריאן, אם אתה רוצה להגיד כמה מילים, יו"ר איגוד ההיי-טק והתאחדות התעשיינים

אביגדור ליברמן:  קצר ואח"כ אנחנו נעבור לאסף פתיר שהכין איזושהי מצגת ואח"כ אנחנו נזוז

אביגדור ליברמן:  יאיר, גם אתה רשום, גם האחרים

אביגדור ליברמן:  ואח"כ אנחנו נשמע גם נציגי ממשלה

אביגדור ליברמן:  כי בעיקר האטרקטיביות של השקעה כרגע בסטארט-אפים תלויה באגפים כאלו ואחרים של הרגולטורים ויחידות ממשלתיות

אביגדור ליברמן:      מריאן, בבקשה

מריאן כהן: בוקר טוב, תודה רבה

מריאן כהן:  תודה רבה כבוד חבר הכנסת ליברמן

מריאן כהן:  היום, להגיד לח"כ שהוא מכובד זה לא דבר טריוויאלי

מריאן כהן:       ביקשת קצר, אני אהיה קצר

מריאן כהן:  אנחנו נמצאים כאן בגלל מצוקה גדולה

מריאן כהן:  כדי שנדע מה אנחנו עושים – וסליחה גם כמובן כבוד חבר הכנסת איימן עודה

אביגדור ליברמן: כמובן, סליחה

אביגדור ליברמן:  חבר הכנסת איימן עודה שהוא גם יושב ראש ועדת המדע והטכנולוגיה פה בכנסת

מריאן כהן: מתנצל לא מפאת חוסר כבוד

איימן עודה: לא, מעריך מאוד

איימן עודה:  בבקשה

מריאן כהן: על מנת שנדע מה אנחנו צריכים לעשות, אנחנו צריכים לדעת בפני מה אנחנו עומדים

מריאן כהן:  שני דברים שהם חמורים מאוד וקשים מאוד ואני מודה לכל השותפים והחברים שלנו שנמצאים כאן

מריאן כהן:  אני מניח ומקווה שתשמע את אותו הדבר

מריאן כהן:  אנחנו צריכים לדעת בפני מה אנחנו עומדים וכמה הדבר הזה הוא משמעותי

מריאן כהן:  הירידה הקיצונית, הנפילה, הצניחה בהשקעות בתעשיית ההיי-טק בישראל ובעיקר בסטארט-אפים היא תהומית

מריאן כהן:  ולא חשוב, אתה תשמע פה מספרים שונים, אם זה 70%, אם זה 80%, אלה מספרים שבעצם - - -     

אביגדור ליברמן: אנחנו יודעים נתון אבסולוטי במהלך 2021-2022 היו 42 מיליארד ו-400 מיליון דולר השקעות זרות

אביגדור ליברמן:  אנחנו, בהערכות של האוצר, במקרה הטוב עומדים לתקציב 2023-2024 סביב 7 מיליארד דולר

אביגדור ליברמן:  זה כרגע, ה-42 זה נתון אבסולוטי

אביגדור ליברמן:  ההערכה לגבי 2023-2024 זה 7 מיליארד דולר, זה נפילה

מריאן כהן: אז אני לא רוצה להיכנס להערכות של האוצר

מריאן כהן:  אני ראיתי כל מיני הערכות של האוצר, אופטימיות היא דבר חשוב, הלוואי שהם יהיו צודקים, אני חושש שהם לא יהיו צודקים כמו שהם לא היו צודקים לגבי דברים אחרים

אביגדור ליברמן: מה זה, היום מדברים על פי 6 ירידה, זה פי 6

מריאן כהן: זה מה שאני אומר

מריאן כהן:  הצניחה היא 80%, זה בערך המספרים שאתה אומר, וזה אומר, המשמעות של זה היא שאנחנו בעיקר הורגים את תעשיית הסטארט-אפים

מריאן כהן:  אז אנחנו באיגוד ההיי-טק מייצגים בעיקר את התעשיות היותר מבוססות והיותר ותיקות, אבל גם אנחנו בעוד שנה ובעוד שנתיים, אנחנו צריכים את הסטארט-אפים האלו

מריאן כהן:  אם אנחנו לא נדע לעודד אותם היום, אנחנו מחר נהיה כולנו בצרה גדולה מאוד

מריאן כהן:  ולכן אנחנו מצפים בעצם, דורשים, תובעים, מבקשים מכם, אתם ממשלה, כנסת, משרד האוצר, שתעשו את מה שצריך לעשות

מריאן כהן:  הנושא של גיוס כסף מהמוסדיים זה לא דבר חדש

מריאן כהן:  אנחנו העלינו את זה גם לפני 5 שנים, אפילו איתך כשהיית שר האוצר דיברנו על זה

אביגדור ליברמן: היה ניסיון לא מוצלח וצריך לתקן את זה

מריאן כהן: עכשיו, בגלל מה שיש מולנו, אנחנו מדברים על יוזמה שצריכה להצליח

מריאן כהן:  תודה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:  חבר הכנסת, אתה רוצה עוד משהו להוסיף?     

איימן עודה: כבוד היו"ר, אנחנו שותפים בכל מאבק למען שיפור ההיי-טק

איימן עודה:  אנחנו מודעים שהמדינה לא משקיעה השקעה של ממש, אלא ההשקעה העיקרית באה ממקורות זרים ואין ספק שמה שקורה במדינה בחודשים האחרונים משפיע, קשה ודרסטי, מורגש מאוד, וזה עלול גם להחריף וזה יזיק לכולנו

איימן עודה:       אנחנו חברה אחת והאינטרס שלנו הוא אינטרס משותף, ואני חושב שצריך לשזור ולקשור בין המאבק הצודק הזה לבין המאבק למען הדמוקרטיה

איימן עודה:  מה שקורה, את ההפיכה המשטרית, היא תפגע בכולנו

איימן עודה:  אני אומר את זה לא רק בהיותי ערבי אבל גם בהיותי ערבי, כי כל מיעוט ניזוק יותר מכל קבוצה אחרת כשהמרחב הדמוקרטי הולך ומצטמצם

איימן עודה:  לכן, אנחנו אמורים להיות שותפים גם במאבק הפוליטי וגם במאבק למען שיפור ההיי-טק

איימן עודה:  וכל מה שאמרת, אני שותף לך לגמרי

איימן עודה:  תודה רבה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       בבקשה אסף

אסף זמיר: שלום, אני אסף פתיר, אני הכלכלן הראשי של SNPI, מכון מחקר

אסף זמיר:       אנחנו, בלי שידענו שהדיון הזה הולך לעלות שנה קדימה, אנחנו לפני שנה כתבנו דו"ח שעוקב אחרי התפתחות ההשקעות של הגופים המוסדיים בהיי-טק בישראל בשיתוף פעולה הדוק עם רשות שוק ההון

אסף זמיר:  גיא יציג את הדו"ח ואז אולי נוסיף כמה הערות

אביגדור ליברמן: אוקיי

גיא לקן: בסדר גמור

גיא לקן:  אפשר להציג?     

אביגדור ליברמן: תודה, כן

אביגדור ליברמן:      תראו, עד שאתם תצליחו לחבר את המצגת ולהעלות: יאיר, אני רוצה שתציג מה שהצגת לי בביקור אצלך

אביגדור ליברמן:  תציג את עצמך ואת דבריך

יאיר אדטו: תודה רבה, תודה רבה על ההזמנה

יאיר אדטו:       אני אנסה לספר את הסיפור מהצד של הסטארט-אפים

יאיר אדטו:      קוראים לי יאיר, יש לי דוקטורט ב-Computer Vision

יאיר אדטו:  אני סמג"ד בשריון

יאיר אדטו:  הייתי סמנכ"ל פיתוח ביוניקורן ישראלי שגדל מ-0 ל-150 מיליון דולר תוך 7 שנים

יאיר אדטו:  לפני 3 שנים הקמתי את 'בריאה', סטארט-אפ בנושא בינה מלאכותית יוצרת

יאיר אדטו:  בינה מלאכותית יוצרת היא הדור הבא של בינה מלאכותית, זה שינוי מהותי באיך שהעולם הולך להתנהג, ויש כרגע מלחמת חימוש עולמית על מי יחזיק בנכסים האלו של הבינה המלאכותית היוצרת

יאיר אדטו:  אחת מהתוצאות של הקושי בגיוס כספים היום בישראל היא שישראל מפסידה את המלחמה הזו

יאיר אדטו:  בזמן שסטארט-אפים מקבילים אליי מגייסים מאות מיליונים של דולרים בארה"ב, אני לא מצליח לסגור סיבוב - - -, למרות שהוכרתי ע"י אחת הקרנות הבינלאומיות כמספר 4 ב-Talent Pool בתחום, אני מתקשה לגייס

יאיר אדטו:       הבעיה היא מורכבת ואני חושב שצריך להסתכל עליה משני כיוונים: אחד, יש שרשרת של סטארט-אפים

יאיר אדטו:  החברות של היום הן אלו שיקימו את הסטארט-אפים של עוד 5 שנים

יאיר אדטו:  30% מהסטארט-אפ שלי הגיע מהיוניקורן שהיינו בו קודם, ובעצם, המשקיעים הראשונים הגיעו מהמשקיעים הראשונים של החברה הקודמת

יאיר אדטו:  יש איזושהי Echo System של דור שמוליד דור שמוליד דור

יאיר אדטו:  פגיעה בשרשרת הזו היא קטלנית

יאיר אדטו:       הבעיה השנייה שעובדים עוזבים

יאיר אדטו:  אותי עזבו כבר 2 עובדים שפשוט עברו לחו"ל

יאיר אדטו:  המהנדס, האלגוריתמאי, היזם הישראלי הם מצרכים יקרים מאוד בעולם

יאיר אדטו:  שני המהנדסים שעזבו אותי קיבלו פי 2 בחו"ל

יאיר אדטו:       מה שהולך לקרות עם בריאה, לצערי, זה שכשאנחנו נגייס כסף, אנחנו נעבור לארצות-הברית ונציע לכל עובד שרוצה לעבור, לעזוב

יאיר אדטו:  כי פשוט, אחרת לא נצליח להמשיך לנהל את החברה

יאיר אדטו:       מה שאני מציע זה כמה דברים: אחד, מוסדיים צריכים להיות הרבה יותר קשובים ולהשקיע

יאיר אדטו:  צריך להשקיע לא רק בסטארט-אפים ישראלים, צריך להשקיע גם בסטארט-אפים עם זיקה ישראלית

יאיר אדטו:  צריך טיפה לשנות את הדרך שחושבים על זה, כי חלק מהסטארט-אפים לא יישארו פה וצריך לשמור איתם על הקשר כדי שבעוד 3 ו-4 שנים אנחנו נחזור

יאיר אדטו:       הדבר השני זה מדען

יאיר אדטו:  אני חושב שיש פה נציג של המדען

יאיר אדטו:  היכולת של המדען לתמוך בסטארט-אפים האלו היא מהותית גם בתקציב, גם בעזרה ברגולציה, גם במשאבי חישוב

יאיר אדטו:  מחשב-העל שמייצרים עכשיו, אם הוא יונגש לסטארט-אפים ישראליים, זה שווה כסף, זה שווה הרבה מאוד כסף ויכולות

יאיר אדטו:       דבר שלישי זה שיתוף פעולה עם אוניברסיטאות

יאיר אדטו:  אפשר לעזור לסטארט-אפים בשלב שלנו, בטח בתחומים כמו בינה מלאכותית, על ידי עזרה דרך האוניברסיטאות

יאיר אדטו:  האוני' היום מאוד מפחדות על ה- IP שלהן, מה שיוצר קושי אמיתי בשיתוף פעולה איתן, ולכן זו גם דרך שאפשר לעזור

יאיר אדטו:       אני אגיד משהו כזה – אני חושש שאת 3 השנים הקרובות אנחנו כבר הפסדנו

יאיר אדטו:  עכשיו, השאלה היא איך שומרים על זיקה עם הסטארט-אפים האלו כדי שיהיה קל לחזור בעוד כמה שנים

יאיר אדטו:  תודה

אביגדור ליברמן: אני רק רוצה להוסיף, לרקע, אמרת שאתה סמג"ד שריון אבל אתה גם איש התיישבות מבקעת הירדן, כמדומני, ומשפחה שכולה

אביגדור ליברמן:  וכשאנחנו מגיעים למצב שאנשים כאלו יצטרכו לעזוב לחו"ל עם כל הפיתוחים שלהם, זה באמת נורת אזהרה

אביגדור ליברמן:       בבקשה, גיא

גיא לקן: טוב, שלום לכולם

גיא לקן:  גיא לקן, מנהל המחלקה הכלכלית ברשות שוק ההון

גיא לקן:       אז, כמו שאסף ציין, כתבנו דו"ח משותף עם מרכז המחקר NSPI שעוסק בהתפתחות באחזקות המשקיעים המוסדיים הישראליים בהיי-טק בשנים 2016 עד 2021

גיא לקן:       אני אתחיל במעט סגירה כללית על הנכסים שאותם גופים מוסדיים מנהלים

גיא לקן:  כשאני אומר גופים מוסדיים אנחנו מתכוונים לחברות הביטוח, קרנות הפנסיה וקופות הגמל

גיא לקן:  אז כמו שכולכם מכירים, באמת, חלה התפתחות מאוד משמעותית בהיקף הנכסים המנוהלים על פני זמן, כמו שאפשר לראות בתרשים

גיא לקן:  אנחנו מדברים, נכון להיום, על כ-2

גיא לקן: 2 טריליון ₪ נכסים מנוהלים

גיא לקן:  לפני שאני אצלול להשקעות של גופי המוסדיים בסקטור הטכנולוגיה, חשוב לי לציין שאת הדו"ח כתבנו על תקופה שבה הריבית הייתה אפסית, דבר שהוא כמובן משפיע, בצורה כזו או אחרת, על הנטייה להשיג חשיפה לאפיקים מנייתיים - - -     

אביגדור ליברמן: משפיע בצורה מהותית, לא כך או אחרת

אביגדור ליברמן:  השפעה מהותית, הריבית

גיא לקן: נכון, נכון, נכון

גיא לקן:  אז אנחנו באמת רואים, בשנה האחרונה, נטייה לחזור למכשירי חוב ומעט לסגת ממניות ואפיקים הוניים

גיא לקן:       טוב, אני אתחיל בתמונה כללית של ההשקעות של אותם גופים מוסדיים בסקטור הטכנולוגיה, במונחים אבסולוטיים, תוך חלוקה למוסדות הגדולים שכוללים את עשרת קרנות הפנסיה וחברות הביטוח הגדולות והמוסדות הקטנים בקו הכחול שכוללות את קופות הגמל הסקטוריאליות

גיא לקן:       אנחנו רואים עלייה דרמטית בתקופה שבין 2016 ל-2021, גידול של כפי 6 בסך ההשקעות במונחים אבסולוטיים, גם בקרב המוסדות הגדולים וגם בקרב המוסדות הקטנים

גיא לקן:  וכשאנחנו מנסים להבין האם מדובר אך ורק בשינוי אבסולוטי או גם בשינוי יחסית לגודל התיק שכאמור גדל בתקופה הזו בצורה משמעותית, אנחנו מוצאים שהגופים המוסדיים החליטו להגדיל גם את האלוקציה, זאת אומרת, גם את ההשקעות כאחוז מהנכסים המנוהלים בערך ב-10% בשנים 2016 עד 2021

גיא לקן:       אני אתמקד עכשיו, ספציפית, בהשקעות בטכנולוגיה ישראלית

גיא לקן:  עד עכשיו דיברתי על טכנולוגיה ישראלית וזרה, עכשיו אנחנו נעבור לטכנולוגיה ישראלית

גיא לקן:  אז, גם כאן אנחנו מוצאים תמונה דומה

גיא לקן:  גידול בהשקעות בטכנולוגיה ישראלית דרך השקעות במניות של חברות ציבוריות, חברות פרטיות וקרנות הון ישראליות

גיא לקן:  אנחנו מדברים על גידול של פי חמישה - - -     

אביגדור ליברמן: אתה יכול לתת מספר אבסולוטי, כמה זה פי חמישה?      

גיא לקן: כן, אני יכול לתת

גיא לקן:  נכון לסוף 2021, אנחנו עומדים על קרוב ל-60 מיליארד שקלים

אביגדור ליברמן: 60 מיליארד שקלים

גיא לקן: 60 מיליארד, כן

גיא לקן:      שוב, מניות של חברות ציבוריות, חברות פרטיות וקרנות הון סיכון

אביגדור ליברמן: משמעותי

גיא לקן: כן

זאב אלקין: אגב, בשונה מהגרפים הקודמים, אין פה עקומת ירידה בסוף 2021

זאב אלקין:  בגרף הזה

זאב אלקין:  שזה מעניין

גיא לקן: נכון

אביגדור ליברמן: הירידה התחילה ב-2023, סוף 2023

זאב אלקין: לא, אבל בגרפים הקודמים רואים עקומת ירידה

גיא לקן: נכון

אביגדור ליברמן: אוקיי

גיא לקן: אבל כשאנחנו בוחנים את שיעור האחזקות בטכנולוגיה ישראלית ביחס לסך האחזקות בטכנולוגיה, זאת אומרת, האם לגופים המוסדיים הייתה איזושהי נטייה לצאת דווקא לשוק ההיי-טק הזר, אנחנו מוצאים שהגופים המוסדיים הגדולים הגדילו את ההשקעות בטכנולוגיה זרה על חשבון ההשקעות בטכנולוגיה ישראלית, כמו שאפשר לראות בקו הכתום

גיא לקן:  זו תולדה של השקעות בקרנות הון סיכון זרות, בעיקר

גיא לקן:  זאת עיקר התופעה, דבר שלא חל על הגופים המוסדיים הקטנים יותר

גיא לקן:       עוד סגמנט שלדעתנו מאוד חשוב, התייחסו אליו גם לפני, זה גודל ההשקעות

גיא לקן:  זאת אומרת, באילו חברות הגופים המוסדיים משקיעים

גיא לקן:  אז, אפשר לראות בתרשים 6-א', התרשים הימני, את ההשקעות לפי גודל החברות שבהן הגופים המוסדיים השקיעו

גיא לקן:  חברות שקטנות מ-100 מיליון דולר, בין 100 מיליון ל-500 מיליון דולר, וחברות שהשווי שלהן הוא מעל 500 מיליון דולר

גיא לקן:  אנחנו כן רואים נטייה של הגופים המוסדיים הגדולים להשקיע דווקא בחברות גדולות יותר, והדבר מתחדד גם בתרשים 6-ב' שבו אנחנו מסתכלים על גודל ההשקעה ולא על גודל החברה

גיא לקן:  אז באמת, הגופים המוסדיים הגדולים מעדיפים להשקיע בחברות גדולות יותר

גיא לקן:  עם זאת, צריך לזכות שמדובר בגופים שמנהלים מאות מיליארדי שקלים וגודל תג המחיר הוא דבר שמאוד חשוב להם לפני שהם נכנסים - - -     

אביגדור ליברמן: כלומר, אם אנחנו מדברים על בעיה מרכזים בסטארט-אפים - - -     

גיא לקן: ניגע בזה ממש עוד כמה שקפים

אביגדור ליברמן:  תודה

גיא לקן: אוקיי, עוד דבר מעניין שכללנו באותו הדו"ח זה סקר שכולל מידע צופה פני עתיד

גיא לקן:  אנחנו שאלנו את הגופים המוסדיים איך הם רואים את העתיד של ההשקעות שלהם בטכנולוגיה הישראלית

גיא לקן:  חשוב לציין שהסקר נערך באמצע שנת 2022, עמוק לתוך הירידה בסקטור הטכנולוגיה, ולמרות זאת כ-60% מהגופים המוסדיים השיבו שהם מתכוונים להעלות בצורה משמעותית או להעלות בכלל את ההשקעות שלהם בטכנולוגיה הישראלית

גיא לקן:  דבר ששוב, זו לא אותה האופטימיות שהייתה ב-2021, אבל אותנו זה הפתיע לאור מה שהתרחב בשווקים באמצע 2022

גיא לקן:       לגבי סטארט-אפים, שאלנו את הגופים המוסדיים איך הם רואים את העתיד של ההשקעות שלהם בסטארט-אפים

גיא לקן:  החשיבות של הסטארט-אפים לטכנולוגיה הישראלית היא ברורה ואנחנו רואים, אף גוף לא ציין שהוא מתכוון להגדיל בצורה משמעותית את ההשקעות שלו בחברות סטארט-אפים; Seed,Early Stage וכן הלאה

גיא לקן:  שוב, אפשר לקשר את זה לגודל העסקאות – מדובר בעסקאות קטנות - - -     

מריאן כהן: כמה כסף הושקע, נכון להיום בסטארט-אפים?     

גיא לקן: בסטארט-אפים?     

מריאן כהן: סטארט-אפים

מריאן כהן:  לא היום

גיא לקן: אני ממש אגיע עוד, זה זניח בשקף הבא

גיא לקן:       פה שאלנו אותם מה יקרה בעתיד ואנחנו חושבים שזה קשור גם לסיכון

גיא לקן:  זאת אומרת, הסטארט-אפים מתאפיינים בסיכון מוגבר ביחס לחברות בשלות יותר ומדובר בסוף בכספי חוסכים לפנסיה

אביגדור ליברמן: ברור

גיא לקן: אוקיי

גיא לקן:       ניתוח תוכניות ממשלתיות, כמו שאתם בטח מכירים, היו שתי תוכניות ממשלתיות עיקריות בשנת 2020

גיא לקן:  מבחינת סדר כרונולוגי, קרו פחות או יותר באותו הזמן החל מאמצע 2020

גיא לקן:  אנחנו מדברים על מסלול 40 שהציע מימון משרת אנליסט עבור הגופים המוסדיים שיתחייבו להשקיע בחברות טכנולוגיה ישראליות

גיא לקן:  השתתפות בתוכנית ארבעה גופים מוסדיים גדולים וגוף מוסדי אחד קטן, והיה גם את מסלול 43 שסיפק איזושהי הגנה מפני הפסדים בהשקעה בחברות טכנולוגיה פרטיות בישראל

גיא לקן:       הגופים המוסדיים ניצלו בסך הכל 1

גיא לקן: 2 מיליארד ₪ מתוך שני מיליארד ₪ שהוקצו לתוכנית, כ-60%, ורק לשים את המספר הזה באיזושהי פרספקטיבה – סך ההשקעות בסקטור הטכנולוגיה בישראל נכון לשנת 2020 שהייתה שנה חריגה והכל, הם עמדו על 40 מיליארד ₪

גיא לקן:  אנחנו מדברים על 1

גיא לקן: 2 מיליארד מתוך 40 מיליארד

גיא לקן:  זאת אומרת, זה סדר הגודל

גיא לקן:       ההשפעה של התוכנית, אפשר לראות בתרשים שלפניכם - חילקנו את הגופים המוסדיים לכאלו שהשתתפו במסלול 43 בקו הצהוב וכאלו שלא השתתפו במסלול בקו האפור, בתקופה שעד סוף 2019, כדי לבחון את המגמות לפני השקת התוכנית, ואנחנו רואים קווים שהם פחות או יותר מקבילים

גיא לקן:  שוב, אני מדבר אך ורק על חברות טכנולוגיה פרטיות, אבל ברגע שאנחנו עוברים לבחינה של השקעות הגופים המוסדיים שהשתתפו אל מול אלו שלא השתתפו, אנחנו רואים קפיצה של פי 3 מאז השקת התוכנית בקרב הגופים המוסדיים שהחליטו - - -     

אביגדור ליברמן: במסלול 43

גיא לקן: בדיוק

גיא לקן:  קפיצה של פי 3 והמשך מגמה דומה בקרב הגופים שבחרו לא להשתתף במסלול

גיא לקן:  זאת אומרת, מבחינתנו התמריץ, התוכנית עבדה בצורה טובה

גיא לקן:  אנחנו רואים את התוצאה בשוק, אבל מבחינת סדר גודל מדובר על מיליארד שקלים מתוך 40 מיליארד שקלים השקעות באותה השנה בסקטור ההיי-טק בישראל

אביגדור ליברמן: עוד פעם, בהיי-טק או עם הדגש על הסטארט-אפים?         

גיא לקן: לא, סך הכל היי-טק

אביגדור ליברמן: סך הכל היי-טק

אביגדור ליברמן:  אז זה כלום

זאב אלקין: השקעות הון סיכון

אביגדור ליברמן: אז זה כלום

גיא לקן: לא כולל IPO, לא כולל - - -     

קריאה: השקעות בסיכון בכל התחומים? כשאתה מדבר על טכנולוגיה, אתה מדבר על היי-טק ועל חברות IT או גם Live Size?      

אסף זמיר: לא, גם

אסף זמיר:  40 מיליארד שקל השקעות הון סיכון בחברות היי-טק לפי ההגדרה של מאגר Finder להיי-טק, שזה כולל בתוכו חברות Live Size

גיא לקן: באמת, הגרף האחרון שיכול גם לשפוך עוד אור על המגמות ארוכות הטווח - אם ב-2016 לא ראינו בגלל השקעות של גופים מוסדיים בחברות טכנולוגיה פרטיות בישראל, ב2021 אנחנו עומדים על 4 מיליארד ₪ בקרב הגופים הגדולים

גיא לקן:  גידול של 9,000% בתקופה בקרב הגופים שבחרו להשתתף במסלול 43 אל מול גידול של 1,900% בקרב הגופים שבחרו לא להשתתף במסלול 43

גיא לקן:       תודה

אביגדור ליברמן: אוקיי, תודה

גיא לקן: אני יכול כמה הערות?      

אביגדור ליברמן: כמה הערות, בבקשה

אסף זמיר: בעיקר כי אני רוצה לנצל את זה, קצת לדבר על מה אנחנו חושבים שצריך לעשות מבחינת מדיניות

אסף זמיר:       אז כמו שגיא הראה, מסלול 43 היה הצלחה ואנחנו, באופן כללי, בעד לעודד את המוסדיים להשקיע יותר בהיי-טק

אסף זמיר:  אנחנו חושבים שזה טוב למוסדיים, אנחנו חושבים שזה טוב להיי-טק וכולי

אסף זמיר:       צריך לזכור כמה דברים: אחד זה שאי-אפשר לדבר על זה בתור תחליף להשקעות הזרות כי מבחינת סדרי גודל, גם אנחנו לא רוצים לדחוף אותם יותר מידי

אסף זמיר:  גם לדחוף אותם להכפיל פי 2 או פי 3 מההשקעות זה עדיין רחוק מאוד ממה שקרנות הון-סיכון בסך-הכל משקיעות בישראל

אסף זמיר:  ביחד עם זה, זה יכול להקל, זה יכול לעזור

אסף זמיר:       אחד הדברים שאנחנו רואים, אבל, זה שמסלול 43 מצד אחד היה מאוד מוצלח מבחינת זה שהוא הגדיל את סך ההשקעות, מצד שני, אנחנו עדיין לא פתרנו את הבעיה שהמוסדיים נותנים להשקיע בעיקר ב-Late Stage, בעיקר בעסקאות מאוד גדולות, בעוד שאצלנו המצוקה, הם מרגישים שהיא יותר קשורה ל-Early Stage, בעיקר לסטארט-אפים החדשים, אלו שקמו ב-2022, אלו שלא הספיקו לגייס סבב A בבום של 2021

אסף זמיר:       עכשיו, חלק מהבעיה כאן היא אובייקטיבית – גוף שמנהל 100 מיליארד שקל, אין לו את המומחיות בטכנולוגיה

אסף זמיר:  הוא לא יודע להעריך את האיכות של חברת AI

אסף זמיר:  להשקיע המון כדי ללמוד את הדבר הזה בשביל בסוף לעשות השקעה שהיא השקעה של כמה מיליונים זה לא הגיוני מבחינתו, זה לא משמעותי מבחינת תיק ההשקעות שלו

אסף זמיר:  הוא מחפש עסקאות מאוד גדולות

אסף זמיר:  אני חושב שאם רוצים לייצר איזשהו מסלול שיכוון את המוסדיים לכיוון הזה, יכול להיות שהדרך הנכונה לעשות את זה, ואלו מחשבות ראשוניות, זו לא תכנית סדורה, אבל יכול להיות שהדרך הנכונה לעשות את זה היא לייצר איזושהי תכנית משותפת לרשות החדשנות כי רשות החדשות - - -     

אביגדור ליברמן: תכף נשמע את רשות החדשנות

אסף זמיר: יש לה הרבה מאוד ניסיון בלאתר ולהעריך את האיכות של סטארט-אפים שקמים בישראל ואני חושב שהרבה מהסטארט-אפים החדשים יהיו במצוקה בתקופה הקרובה

אסף זמיר:  יכול להיות שמה שצריך עכשיו זה לחשוב על איזשהו מסלול של מענקים שרשות החדשנות נותנת, כאשר גופים מוסדיים יכולים להשקיע לתוך התוכנית הזאת עם תשורה שחלקית מובטחת על ידי המדינה, ולעשות איזשהו שילוב כזה כאשר הם משקיעים לתוך קרן ואז אולי הסכומים הם מספיק גדולים כדי שההשקעה תהיה משמעותית מבחינתם והם גם פחות נדרשים למומחיות אובייקטיבית

מריאן כהן: אני מבקש רק הערה, כדי שלא נטעה

מריאן כהן:       אתה מדבר על סטארט-אפים שהוקמו ב-2020–2021

מריאן כהן:  אני חושב שסטארט-אפים שהוקמו לפני 5 שנים או 7 שנים, המצב שלהם יותר גרוע

מריאן כהן:  הסטארט-אפים החדשים והקטנים, אולי יש להם איזושהי גמישות

מריאן כהן:  לוותיקים יותר, שיש להם מצבי כוח אדם ויש להם הוצאות וכולי, אם הם לא מצליחים לגייס את הסבב הבא, המשמעות היא לסגור את החברה

אביגדור ליברמן: תודה, מריאן

אביגדור ליברמן:       הרשות לחדשנות

אביגדור ליברמן:  תציג את עצמך ואת תפקידך בכוח שם

אורן רוזנברג: שלום, נעים מאוד

אורן רוזנברג:  אורן רוזנברג, מנהל את תחום המימון

אורן רוזנברג:       בכנות, אני אתייחס בקצרה ולא אחזור על מה שנאמר

אורן רוזנברג:  בגדול מאוד נכון

אורן רוזנברג:  אנחנו רואים ירידות בעולם, גלובליות

אורן רוזנברג:  יש כמובן גם השפעות יותר מקומיות כאן

אורן רוזנברג:       אנחנו בשלב הזה בוחנים את המצב, שוקלים שורה מאוד ארוכה של תוכניות

אורן רוזנברג:  אנחנו בשיחות גם עם החשב הכללי, עם אגף התקציבים, עם רשות שוק ההון, הרשות לניירות ערך, עם המוסדיים וקרנות, כל מי שגם צריך בתעשייה, לנסות באמת למצוא את הפתרון הכי טוב במשאבים מוגבלים למה שניתן לעשות

אורן רוזנברג:  אני מקווה שבזמן הקרוב אנחנו נוכל להוציא דברים יותר קונקרטיים החוצה

אורן רוזנברג:  זה בינתיים בתהליך עבודה

אביגדור ליברמן: תראה, אנחנו נמצאים במצב של חירום והרבה זמן להתלבט, להתייסר, אין, כי בינתיים, אתה יודע, חלק מאותם סטארט-אפים פשוט ימותו

אביגדור ליברמן:  עד שתביאו תרופה לחולה הוא עלול למות עד אז

אורן רוזנברג: רק חשוב לציין שהפעילות של רשות החדשנות במענקים - ממשיכה כל הזמן

אורן רוזנברג:  היא לא נעצרת, היא חלק מהתקציב כל הזמן

אביגדור ליברמן: הבעיה שהתקציב הוא קטן

אביגדור ליברמן:  אנחנו יודעים בדיוק מה התקציב ל-2023-2024

אביגדור ליברמן:  התקציב שאושר הוא לא תקציב שמביא איתו בשורה

אביגדור ליברמן:  אי-אפשר להציל את הענף הזה עם התקציב שאושר פה בכנסת, בטח לא בשנתיים הנראות לעין

אביגדור ליברמן:  אני אשמח אם פתאום יהיה איזשהו שינוי דרמטי בהתייחסות של הממשלה הזאת לנושא הסטארט-אפים ויחליטו להוסיף שם 2 מיליארד שקלים, אבל אני לא רואה את זה

אביגדור ליברמן:       ולכן, פה צריך גם לשאוף מאיפה אתם יכולים להביא כסף נוסף כי באמת, אם אפשר להגדיל את זה בעוד 2 מיליארד נוספים לגייס כרגע, להזרים, אם יש 2 מיליארד שקלים מחוץ לתקציבים שלכם לתוך הסטארט-אפים, זו תהיה הצלה אדירה

אביגדור ליברמן:  אני יודע על אילו סכומים מדובר, לגייס עוד 2 מיליארד שקלים כרגע זו דרמה

אביגדור ליברמן:       איפה אגף התקציבים? אגף התקציבים אין? זה מעניין

קריאה: נשארו אנשים שם?     

אביגדור ליברמן: כן, כנראה שלא

אביגדור ליברמן:       נציג רשות המיסים, השאלה, עוד פעם, מבחינת כל ההקלות וכו', מה אתם יכולים פה לתרום את חלקכם?     

זו לטובה: אהלן, שלום לכולם

זו לטובה:  מתנצל על הצרידות

זו לטובה:  תומר גם זו לטובה, מנהל מחלקת שוק ההון ברשות המיסים

זו לטובה:       אז כמו שכולם יודעים בעצם, הסעיף הרלוונטי בפקודת מס הכנסה שכבר היום מעניק את הפטור לאותם מוסדיים ובעיקר לקופות גמל הוא סעיף 9

זו לטובה: 2 לפקודת מס הכנסה שבעצם יש בו, בכפוף לחריגים מסוימים תוך מטרה שקופת הגמל לא תהפוך לפן עסקי אלא תקבל פטור על הכספים של המשקיעים, בעצם, לבוא ולתת את אותו הפטור שניתן במסגרת 9

זו לטובה: 2

זו לטובה:      לאחרונה, ב-2016, אפילו הוגבר מה שנקרא הפטור הזה ועבר תיקון 220 לפקודת מס הכנסה שמאפשר הקלה נוספת למי שמשקיע בחברות טכנולוגיה עיליות, כהגדרתן, בחוק השקעות פיננסיות

זו לטובה:  סליחה, השעות משותפות

זו לטובה:  ובאמת שם אפשר להיכנס עד 75% מבלי שהדבר יפר את הוראות סעיף 9

זו לטובה: 2 לפקודה

זו לטובה:  עכשיו, אנחנו לא רואים במגרש שלנו בינתיים איזשהם חסמים

זו לטובה:  ברור שאנחנו נשמח לשמוע ולבחון אם יש איזשהם חסמים שאנחנו יכולים לתרום ולעזור

זו לטובה:  אנחנו נשקול כל חסם וחסם ונבחן אותו

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       עוד מישהו מהרגולטורים שיושבים כאן?      

אריאל לוי: אני נמצא מהחשכ"ל

אריאל לוי:  אריאל לוי

אריאל לוי:      אני מצטרף לדברים שנאמרו מקודם

אריאל לוי:  כמובן שגם אנחנו שותפים ועוקבים אחרי הדחיפות והירידה בהשקעות מבחוץ, אבל הנושא הזה נמצא בבדיקה ובמעקב דרכנו

אריאל לוי:  כרגע אין לנו מסקנות חד-משמעיות או אופרטיביות אבל זה נמצא בשלבי עיכול

גיא לקן: מה זאת אומרת, אתם לא רואים את הירידה? אין לכם מסקנות שיש ירידה?      

אסף זמיר: מה זאת אומרת אין מסקנות?     

אריאל לוי: לגבי צעדים

קריאה: צפי אבל, צפי הירידה

עודד פורר: אה, לגבי הצעדים, לא לגבי המצב

עודד פורר:  את המצב אתם מבינים?     

אריאל לוי: את המצב אנחנו מודעים וגם לגבי הנחיצות והדרישות

קריאה: אני יכול לשאול שאלה, להציע הצעה?      

אביגדור ליברמן: שניה, אנחנו רוצים בצד הזה של הממשלה, עוד מישהו מהצד הממשלתי?     

אייל בן ישעיה: שלום לכולם, עו"ד אייל בן ישעיה, סגן היועץ המשפטי ברשות שוק ההון

אייל בן ישעיה:      אני רק אזכיר דברים שאולי הם כמובן טריוויאליים אבל חשוב לומר אותם – בסופו של דבר, גופים מוסדיים, נכון שהם מנהלים המון כסף אבל כפי שנאמר לא פעם, אלו כספי פנסיה וחיסכון של הציבור ולכן ברור שבראש ובראשונה, המטלה שמוטלת עליהם וגם עלינו כרגולטור הישיר שלהם, היא לוודא שהם מצליחים להשיג תשואה לציבור ולחוסכים

אייל בן ישעיה:  ולכן, אם אני מנסה לזקק את השאלה שעומדת פה בבסיס הדיון, היא איך לייצר חלופת השקעה שתהיה כדאית עבור הגופים המוסדיים תוך שמירה, כמובן, על הרציונלים שעל בסיסם הם מופקדים

אייל בן ישעיה:  זה ההיבט

אייל בן ישעיה:       אני עוד אוסיף שאנחנו, כרשות שוק ההון, מבינים את הצורך בהשקעה, כמובן, בחברות היי-טק

אייל בן ישעיה:  אחת הדוגמאות שאפשר לתת שאדוני אפילו חתם עליה בתקופתו כשר אוצר, היא באמת תקנות הוצאות ישירות שבהן בוטלה ההבחנה הבסיסית שעומדת בבסיס התקנות בין השקעה בגופים בחו"ל לבין השקעה בגופים בארץ

אייל בן ישעיה:  לגבי השקעה בקרנות שמתמחות בהשקעות בהיי-טק, שם אנחנו לא עשינו את ההבחנה הזאת מתוך כן רצון לעודד את הגופים המוסדיים להשקיע פה בהיי-טק, אבל כמובן שצריך לייצר תמריצים נוספים על בסיס ההצעות שעלו פה

אביגדור ליברמן: תראה, ההצעה בינתיים שמתגבשת מכל מה ששמעתי, האם ניתן להקים פה, בחסות אפילו החשב הכללי, קרן עבור כל אותם מוסדיים שהם השקיעו בקרן, שאתם תתנו לזה, אני יודע, רשת ביטחון

אביגדור ליברמן:  אבל מי שינהל, מי שבאמת יש לו מיומנות

אביגדור ליברמן:  הרי, הבעיה המרכזית של אותם מוסדיים, הם לא יודעים להבחין למי יש פוטנציאל, למי אין פוטנציאל, בעוד שהרשות לחדשנות היא תהיה השותפה הבכירה בניהול הקרן

אביגדור ליברמן:  גם מבחינת ההשקעות שאותם מוסדיים לא ישקיעו ישירות בחברה אלא בקרן, ומי שיש לו את הניסיון והמיומנות זו הרשות לחדשנות שהיא כבר, מהקרן הזו של המוסדיים תשקיע עם, עוד פעם, סיכונים מינימליסטיים

אביגדור ליברמן:  כלומר, הם מסוגלים להעריך אם לזה יש פוטנציאל או לזה אין פוטנציאל, ואז אתה מקטין את הסיכון

אביגדור ליברמן:  כמו שראינו, מסלול 43, שהוא יחסית הביא איתו בשורה

אביגדור ליברמן:  אם אפשר עוד שם, לשכלל אותו ולהכניס שיפורים לאותו מסלול 43

אביגדור ליברמן:  כי האלטרנטיבה היא שאנחנו נאבד את כל הסטארט-אפים

אביגדור ליברמן:       גם פה חייבת להיות ראייה כוללת – מה הסיכונים ומה הסיכויים? אני לא אתן שהסטארט-אפ ניישן תישאר בלי סטארט-אפים, אז זה כרגע הכיוון ולכן אני חושב שפה חייבת להיות איזושהי חשיבה מחודשת

אביגדור ליברמן:  אני מוצא, אסף, שבאמת תציעו איזושהי הצעה להקים קרן עבור כל המוסדיים ויחד עם החשב הכללי ושוק ההון והרשות לחדשות וגם כמובן רשות המיסים, עוד פעם, עם אותן התקנות, מה אפשר פה להקל כדי להעמיד כסף זמין לטובת אותם יזמים

אביגדור ליברמן:       עודד פורר

עודד פורר: תודה אדוני יושב הראש

עודד פורר:       אני אתחיל מהסוף שדיברת על סטארט-אפ ניישן בלי סטארט-אפים

עודד פורר:  אני חושב שאם יש הבנה, ונראה לי שיש הבנה, זה מה ששאלתי גם בקרב הרגולטורים, שאנחנו נמצאים במצב חירום, אז להציג את הכלים שהם קיימים מ-2016 או מ-2019, הם היו טובים אז

עודד פורר:  גם רשות החדשנות, אפילו אם לא היו מקצצים לה את התקציב, התקציב של רשות החדשנות היה רלוונטי לתקופה שבה גם יש גיוסים מעבר

עודד פורר:  הרי, הבעיה המרכזית היא פשוט הצניחה ביכולת לגייס כסף מבחוץ

עודד פורר:       עכשיו, אם המדינה לא תיקח את האירוע הזה כאירוע שהוא מצב חירום ותתייחס אליו כמצב חירום, במצב חירום גם צריך לשים כסף, אין מה לעשות, זה פשוט יחוסל

עודד פורר:  כדי לפתוח את המשק הישראלי להשקעות כמו שראינו בעשור האחרון, עבדו פה מאוד מאוד קשה הרבה שנים

עודד פורר:  כדי להסביר לכל מי שמשקיע שהשוק הזה, המשק הזה יציב ודמוקרטי והוא מקום שלא צריך לחשוש מלהשקיע בו

עודד פורר:  ברגע שזה עבר פשוט ממצב של יציב ללא יציב ולא פתוח, הדרך לחזור חזרה, אגב, זה לא משהו שגם ייפתר

עודד פורר:  נניח שמחר יודיעו שזהו, עוצרים את כל המהפכה המשטרית וחוזרים, המשקיעים לא יחזרו באותו הקצב

עודד פורר:  זה לא שאנחנו נמצא את עצמנו מיד עם משקיעים חוזרים לפה

עודד פורר:  ואם הרגולטורים לא יעשו פה תהליך שכולל גם הטבות מס, גם רשת ביטחון כדי שתהיה השקעה מכיוונים אחרים וגם חשב כללי יצטרך להעמיד איזושהי קרן מעבר לסיפור הזה, כולל כסף של אגף התקציבים

עודד פורר:  זה לא ילך, זה פשוט, נשאר פה תוך חצי שנה להערכתי עם אני לא יודע עם מה, אני חייב לומר

אביגדור ליברמן: כלומר, יש פה צורך לייצר עוד - - - כזה

עודד פורר: זה לא יכול להיות בכלים

אביגדור ליברמן: 	ב - - - מיוחד לנושא ההיי-טק

עודד פורר: מה שאני מנסה להגיד, זה שאי אפשר לעבוד בכלים שעבדנו בעבר

עודד פורר:  צריך כלים אחרים

אביגדור ליברמן: מישהו מהח"כים?     

שרון ניר: אני אגיד רק משפט, שזה מאוד מתחבר למה שאמר חברי, חבר הכנסת פורר

אביגדור ליברמן: חברת הכנסת שרון ניר

שרון ניר: שלום לכולם

שרון ניר:  אני אגיד שבאמת, הדבר המרכזי ביותר אצל סטארט-אפים בתחילת הדרך זה באמת הכניסה, גם בשלב ה-Seed וגם בשלב ההתחלה של כספים ממשקיעים זרים

שרון ניר:  ולכן, אחד הדברים שאני הכי יכולה לחשוב עליהם זה פשוט לשנות את החשיבה ככל שמדובר על סוג של אקסלרטורים מצד הממשלה ומצד המדינה

שרון ניר:  אני חושבת שהאקסלרטורים צריכים לתפוס איזשהו סוג של אופי אחר, הרבה יותר חממתי, הרבה יותר נותן אורך נשימה ומאפשר יצירתיות, מה שהיום פשוט לא קיים כי המשאבים נגמרו

שרון ניר:  וזה, לדעתי, דגש

שרון ניר:  איזשהו נושא שאנחנו צריכים רגע לבדוק אותו ולחשוב עליו בחשיבה שהיא מאתגרת את החשיבה המסורתית

שרון ניר:  כי אני יודעת שיש אקסלרטורים, אני מכירה באופן אישי אקסלרטורים למשרד הביטחון ולסטארט-אפים בתחומים מסוימים, אבל יש גם, צריך להסתכל על זה קצת אחרת ולתוך האקסלרטורים האלה לחבר את כל הכלים שיש לגופי הממשלה ביכולת רגע לייצר את הגמישות הנדרשת כדי לצאת מהמשבר ולתת איזשהו אורך נשימה

אביגדור ליברמן: ליאור בוכמן

ליאור בוכמן: שלום, שמי ליאור בוכמן, אני מנכ"ל קרן השקעות שנקראת אינטגרה החזקות שלמעשה משקיעה בטכנולוגיות או במחקרים שיוצאים לאוניברסיטה העברית בתחום ה-Live Science, כך שאנחנו מצד אחד מנביטים חברות ומלווים אותן לאורך הדרך, כשאנחנו מקימים חברה אנחנו משקיעים עד סך של מיליון דולר, צריך לוודא שעם מיליון הדולר האלו אנחנו יודעים להוביל את החברה קדימה ולגייס לה כספים נוספים

ליאור בוכמן:       כפי שכולנו ראינו, שנת 2022 הייתה שנה קשה לכולם, בכל הסקטורים, הייתה בעיה בינלאומית

ליאור בוכמן:  אבל אנחנו רואים גם מהנתונים שיוג'ין קנדל הציג באחת הוועדות שהיו פה, אנחנו היינו בתחילת שנה שבעולם, היקף ההשקעות החדשות עולה בצורה עקבית, בעוד שבישראל היקף ההשקעות הוא פשוט plateau, הוא לא מתרומם, plateau אחד גדול, כשרוב ההשקעות הן השקעות המשך, לא השקעות חדשות

ליאור בוכמן:       הרבה מאוד מהסטארט-אפים שקמים היום של יזמים ישראלים לא קמים בארץ

ליאור בוכמן:  הם נרשמים בדאלוור ובכל מיני מחוזות אחרים - - -     

אביגדור ליברמן: אז 80% נרשמים בחו"ל

ליאור בוכמן: נכון, 80%

ליאור בוכמן:  וכפי שציינו פה, כל הסטארט-אפים שלא מצליחים לגייס כסף, וגם חלק מחברות הפורטפוליו שלנו באותה הדילמה, חושבים להעביר את המשרדים לארצות-הברית

ליאור בוכמן:  בתחום שלנו זה בוסטון, בשביל אותו גיוס כסף שנדרש עבור החברות האלו

ליאור בוכמן:      עוד פעם, אני לא רוצה לחזור על מה שנאמר, אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו פה

ליאור בוכמן:       סעיף 43 אולי היה מוצלח מבחינת הנתונים שהצגתם - - -     

אביגדור ליברמן: המסלול

אביגדור ליברמן:  מסלול 43

ליאור בוכמן: מסלול סעיף 43 היה מוצלח מבחינת הנתונים שהצגת אבל משיחות שלנו היו, אני אציין בפניכם שאני חבר ברשת 8400 בתחום ה-Life Science, בשיחות שלנו היו עם גופים מוסדיים הם יצאו בתחושה מאוד לא טובה

ליאור בוכמן:  התחושה שלהם הייתה שלא שיתפו אותם בהשקעות הטובות, השאירו להם את ההשקעות הלא מוצלחות, הלא טובות, ולמעשה, אני לא חושב שאם סעיף 43 יצא שוב לדרך באותה המתכונת, תהיה היענות כמו שהייתה

ליאור בוכמן:  הופעל עליהם לחץ מאוד גדול להשקיע, נשאר להם ממש בפרספקטיבה שלהם פירורים וההשקעות הפחות טובות, ואני לא חושב שהסעיף הזה יעבוד כמו שעבד בסבב הקודם

ליאור בוכמן:      דבר נוסף, עוד פעם, גופים מוסדיים, קשה להם להשקיע בחברות סטארט-אפ

ליאור בוכמן:  אין להם את המומחיות וזה נאמר פה

ליאור בוכמן:  צריך לייצר איזשהו מנגנון שהגופים המוסדיים משתמשים בגופים מקצועיים שזו העבודה שלהם

ליאור בוכמן:       אם אני לוקח את זה מעולם הון הסיכון, בקרן הון סיכון יש LP's ויש GP's

ליאור בוכמן:  LP's, היתרון הגדול שלהם זה היכולת שלהם לספק כסף

ליאור בוכמן:  ה-GP מנהל את ההשקעות, עושה due diligence ומעבר לניהול ההשקעות והיכולת לקבוע במה להשקיע, זה ליווי ההשקעות לאורך זמן

ליאור בוכמן:  כלומר, גם היום, הרשות לחדשנות, יש לה את היכולת אולי לתמוך בחברות בשלבים מאוד מסוימים אבל מה שחסר זה הליווי לאורך הדרך

ליאור בוכמן:  היום אין קרן הון סיכון שתשקיע למשל בסטארט-אפ ולא יהיה לה נציג בדירקטוריון של החברה

ליאור בוכמן:  תעזור לסטארט-אפ להתפתח הן מבחינה מדעית והן מבחינה פיננסית וזה מרכיב מאוד חשוב

ליאור בוכמן:       כך שאנחנו רואים היום, נכון שהחשיבות בסופו של דבר, אנחנו רואים שלאורך שנים, לאורך זמן, עיקר הכספים שמושקעים בחברות ישראליות הם כספים זרים

ליאור בוכמן:  הם לא כספים ישראליים

ליאור בוכמן:  אבל כרגע אין יכולת לגייס כספים זרים

ליאור בוכמן:  כל המשקיעים שאני הייתי בקשר איתם, גם בגיוס לקרן וגם בגיוס לחברות פורטפוליו, כרגע כולם יושבים על הגדר

ליאור בוכמן:  אין שום תהליך

ליאור בוכמן:  גם תהליך שהיה בשלבים מתקדמים, שהגיע לשלב של term sheet, כולם יושבים על הגדר

ליאור בוכמן:       קרנות הון סיכון ומשקיע הון סיכון, כעיקרון, שונאים סיכון

ליאור בוכמן:  כשאתה מוסיף עוד מצב של חוסר וודאות שקיים כרגע במדינה, חוסר וודאות משמעותי, הם לא מוכנים לסכן מעבר למה שמסכנים

ליאור בוכמן:  ולכן, באמת, נדרשת ההתערבות של המדינה, הרשות לחדשנות, משרד האוצר, רשות המיסים כדי לייצר מנגנונים ביחד, לייצר מנגנונים שיתמרצו את הגופים המוסדיים להשקיע, בכלל להשקיע, להכניס יותר כספים להשקעות בסטארט-אפים ישראלים אבל במיוחד בזמן הזה

ליאור בוכמן:       ואפשר להשתמש במכשירים שקיימים עם שכלול מסוים

ליאור בוכמן:  סעיף 43, למשל - - -     

אביגדור ליברמן: מסלול, מסלול

ליאור בוכמן: מסלול 43, סליחה

ליאור בוכמן:       מסלול 43 עודד אותם להשקיע ישירות

ליאור בוכמן:  עוד פעם, אין להם את היכולות לעשות due diligence

ליאור בוכמן:  הם השקיעו מלחץ - - -     

אביגדור ליברמן: לכן אנחנו מדברים על הקרן שמי שינהל אותה זו הרשות לחדשנות יחד עם החשכ"ל

אסף זמיר: אפשר לתת טיפה רקע

אסף זמיר:      מסלול 43 הוא, במידה רבה, המוטיבציה שלו הייתה הקורונה

אסף זמיר:  מה שקרה זה שפרצה מגפה, התחילו הסגרים והיה פחד שקרנות הון הסיכון, בעיקר הזרות, בלי שהן יכולות לבוא למפעל, למשרדים ולהיפגש עם החברה, הם לא ישקיעו ואנחנו פתאום בבת אחת נאבד את כל ההשקעה

אסף זמיר:  ואז מסלול 43 נועד לתת איזשהו מענה זמני לדבר הזה

אסף זמיר:       בדיעבד, הסתבר, שקרנות הון הסיכון למדו יפה מאוד איך להשקיע מרחוק, בלי לעשות פגישות בזום וכולי, וכולי

אסף זמיר:  לא צפו את זה בזמן שהמסלול הזה היה

אסף זמיר:  אז המסלול הזה באמת נועד לפתור בעיה שהיא שונה מהבעיה שקיימת היום - - -     

אביגדור ליברמן: ברור, לכן מדברים על מנגנון חדש

ליאור בוכמן: לא, אז הכוונה שלי היא שהיום, בשביל ליצור תכנית מיידית, אם נרצה לייצר משהו חדש, אני חושב שזה יהיה מאוד בעייתי

ליאור בוכמן:  יש כלים שכבר השתמשו בהם, אם ישכללו אותם

ליאור בוכמן:       דרך אגב, משקיעים זרים לא יודעים להשקיע מרחוק

ליאור בוכמן:  רוב המשקיעים הזרים לפחות שאנחנו מדברים איתם, שהם מאוד רוצים להשקיע באחת החברות שלנו וחברות פורטפוליו, נורא חשוב להם שיהיה ליד ישראלי כי כמו שאמרת, חשובה להם הקרבה לחברה עצמה ומכיוון שהם עצמם לא מסוגלים לעשות את זה, חשוב להם שתהיה פה קרן משמעותית, גוף מקצועי שיודע

ליאור בוכמן:       גם הרשות לחדשנות יודעת לאתר אולי או להחליט, בשלב מסוים, אם חברה ראויה להשקעה או לא

ליאור בוכמן:  הרשות לחדשנות לא יודעת ללוות את החברות לאורך זמן, לא יושבות בדירקטוריון

ליאור בוכמן:       לכן, צריך אולי לחשוב, לקחת כלים שהשתמשו בהם בעבר

ליאור בוכמן:  למשל, קרן הון סיכון אורבימד שהוקמה פה בשנת 2002, הושמה כחלק מתוכנית של המדינה להקים פה ארבע קרנות

ליאור בוכמן:  כנראה שהתוכנית לא הייתה מספיק מוצלחת כי הכוונה הייתה להקים ארבע קרנות וקמה רק קרן אחת

ליאור בוכמן:  אני אומר, אם ניקח היום כלים שהמדינה כבר השתמשה בהם, הרשות לחדשנות, האוצר השתמשו בהם, נוכל אולי כן ליצור איזשהו Pool של כסף, איזשהו מנגנון ניהולי-מקצועי שיידע וינהל את הכסף הזה

ליאור בוכמן:       עכשיו, כדי למשוך את הגופים המוסדיים, אי אפשר לכפות עליהם

ליאור בוכמן:  כמו שנאמר פה, הם מנהלים כספי ציבור, יש להם בעלי מניות, דירקטוריון, צריך לייצר להם תמריץ, תמריץ דרך מסלול 43 אבל הגנה קצת שונה, לא הגנה מ-50% ומטה, אולי הגנה מהשקל הראשון עד מכסה מסוימת - - -     

אביגדור ליברמן: לא, זה אפילו לא הגנה

אביגדור ליברמן:  כמו שאמרת, האכזבה הגדולה אצל מוסדיים שאמרו השקעות לא טובות שמרת למישהו אחר ומשהו ברמה בינונית ומטה נתתם לנו

אביגדור ליברמן:  הם רוצים, וזה עיקר האכזבה שלהם, שהם היו היד הראשונה, שיקבלו נגישות גם לחברות הכי, עם פרספקטיבה הכי טובה

אסף זמיר: כן, אבל תראה, אם אתה סטארט-אפיסט ב-2021 ואתה הקמת סטארט-אפ, המקום הראשון שאתה הולך אליו כדי לגייס הון זה ל-VC

אסף זמיר:  או VC ישראלי גדול או VC זר כי זה גם חלק מהפרסטיג' שלך בתוך סטארט-אפיסט

אסף זמיר:  זאת אומרת, אנחנו גם נמצאים קצת במציאות שונה במובן הזה שלסטארט-אפים יש היום קצת יותר מוטיבציה ללכת למסלולים אחרים, אז - - -     

ליאור בוכמן: לא, אתה צודק

ליאור בוכמן:  לכן, אם אתה תעודד את הגופים המוסדיים להשקיע - - -     

עודד פורר: למוסדיים יש כבר פחות תחרות היום

עודד פורר:  זאת אומרת, אין להם - - -     

אביגדור ליברמן: ליאור, אני חושב שהנקודה ברורה

אביגדור ליברמן:  תודה

ליאור בוכמן: תודה

אביגדור ליברמן:  ירון ברסקי

ירון ברסקי: כבוד יושב הראש, חברי הכנסת, נציגי ממשלה, נעים להכיר

ירון ברסקי:  שמי ירון ברסקי, לשעבר לוחם ומפקד ביחידת אגוז, בוגר התוכנית למצטיינים של הפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת תל-אביב תוך מיקוד בביוכימיה חישובית וגנטיקה, בוגר תואר שני למנהל עסקים לוורטון, אוניברסיטת פנסילבניה

ירון ברסקי:  חבר רשת 8400 וכיום שותף מנהל ב-RM Global, קרן הון סיכון שמתמקדת בעיקר בהשקעות בחברות ביו-טק צעירות בארץ

ירון ברסקי:       לפני שכל הסיפור הזה התחיל, הוזמנתי פעמיים על-ידי חבר טוב, צחי שנרך, המשנה לרשות לחדשנות, באזור ינואר ודצמבר כדי לדבר ולייעץ על איך ממנפים כסף של הממשלה והמדינה להקמת Echo-System של חדשנות בצורה הרבה יותר משמעותית

ירון ברסקי:  והסיבה היא כי הקרן שלנו, RMG, היא מאוד ייחודית

ירון ברסקי:  היא קרן הון הסיכון היחידה בישראל, למיטב ידיעתי, אולי היחידה בעולם אבל אנחנו לא בטוחים, שמוקדשת אך ורק להשקעות בתוך חממת רשות אחת

ירון ברסקי:  חממה שנקראת Future-Rex, הוקמה ב-2014 על-ידי אורבימד, Johnson & Johnson, טקדה ו - - -

ירון ברסקי:  הוגדרה אז כחממת הפרמה היחידה בארץ, קיבלה פי 4 יותר תקציבים ולמעשה הקרן שלנו שהיא קרן עצמאית משקיעה אך ורק בנכסים שיוצאים מאותה החממה

ירון ברסקי:  גייסנו קרוב ל-250 מיליון שקל שתורגמו למעל למיליארד שקל נוספים של השקעות המשך בחברות

ירון ברסקי:  הקמנו 28 חברות עד היום וכמנוע צמיחה ומינוף לכסף שהמדינה שמה בתעשייה, זה סיפור הצלחה פנטסטי

ירון ברסקי:  שתיים מהחברות שלנו שהתחלנו מאפס, ומי שמכיר ביו-טק מבין מה זה אומר כבר, בקליניקה, בשלבים מתקדמים וכמולד, הוא מודל סופר ייחודי ועל בסיסו באמת אנחנו בדיונים עם הרשות על איך אפשר לעשות אותו

ירון ברסקי:       שתי נקודות ודגשים מאוד חשובים: אחד, לא גייסנו דולר אחד מאף מוסדי ישראלי, ורק 10% מהכסף שגייסנו הגיע ממשקיעים ישראלים בכלל

ירון ברסקי:  והסיבה שבאנו להקים את הקרן הראשונה ב-2017, אמרו לי שני דברים, אחד אמרו שכמעט בלתי אפשרי להקים קרן ראשונה, ושניים, שמוסדיים ישראלים לא משקיעים בקרן ראשונה

ירון ברסקי:  אז אצלנו בצבא, ביחידה, היו אומרים שקשה עושים ואם זה בלתי-אפשרי, זה רק ייקח טיפה יותר זמן

ירון ברסקי:  אז הקמנו את הקרן, אבל לא רצינו לדפוק את הראש בקיר ופשוט וויתרנו על המוסדיים הישראלים

ירון ברסקי:  גייסנו את כל הכסף ממשקיעים גדולים, קרנות פארם וביו-טק גדולות בעולם, חברות פרמה קטנות, והדבר הזה היום לא היה קורה

ירון ברסקי:  אין סיכוי שב-2023, עם מה שקורה עכשיו, היינו מצליחים לגייס שקל אחד מהכסף שקיבלנו בחו"ל לטובת הדברים האלו

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:  עוד?     

ירון ברסקי: רק עוד כמה משפטים, ברשותך

ירון ברסקי:       התפרסם לפני 3 ימים ב-PitchBook, אחת מהפלטפורמות המובילות בעולם האנליזה, אנחנו משלמים עשרות אלפי דולרים בשנה כדי לגשת אליה, מאמר שמדבר על 74% ירידה בהשקעות בארץ ומשתמש במאמר במשפטים כמו "אובדן אמון של משקיעים, בריחה של חברות" וכו', וכו'

ירון ברסקי:  וזה בכלל לא משנה אם זו האמת או לא האמת או ביצה ותרנגולת

ירון ברסקי:  כשמשקיע בחו"ל רואה דבר כזה, הסיכוי שישקיע באפס יורד לאפס

ירון ברסקי:  אני, אם הייתי קורא דבר כזה בכל מדינה כמנהל קרן, בחיים לא הייתי משקיע

ירון ברסקי:       ולכן, היחידים שיכולים כרגע לעשות משהו זה אנחנו לעצמנו

ירון ברסקי:  והמוסדיים הישראלים, נכון להיום, זה אולי המקור הכי רלוונטי והכי משמעותי שיכול להיכנס מתחת לאלונקה מיד ולעזור

ירון ברסקי:  אני יודע, אולי בנימה אישית, אני יודע שהדם רותח היום ואנחנו לא ידועים איך נצא מכל הסיפור הזה, אבל אני מאמין שבסוף כן נצא ממנו גם מחוזקים וגם מאוחדים יותר, אבל אסור שתהיה פה אדמה כרוכה, אסור שנשפוך את התינוק עם המים

ירון ברסקי:      אני חושב שהאחריות שלנו דווקא בתתי-וועדות כאלו ולא בוועדות גדולות שמדברים הרבה ואני לא יודע מה עושים

ירון ברסקי:  לראות שאנחנו משמרים את המצב כדי שעוד חצי שנה, שנה, שנתיים, מתי שלא יהיה, שנצא מהמשבר תהיה פה תעשיית היי-טק ובר-טק ששווה להציל אותה ואם לא נפעל מיד, זה לא יקרה

ירון ברסקי:       תודה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       תומר גל

תומר גל: שלום, אז אני תומר גל, יושב ראש הפורום של ה-AI באיגוד ההיי-טק הישראלי

תומר גל:  מעבר לזה, יש לי עוד הרבה כובעים שקשורים למעשה לתחום של AI

תומר גל:  אני בודק ברשות החדשנות בבינה מלאכותית, אני חבר סגל באקדמיה, מרצה של בינה מלאכותית, מרצה בארץ של NVIDIA בתחום של בינה מלאכותית, גם עושה השקעות בחברות AI ובעלים ו-CTO של חברה בתחום הזה

תומר גל:       רציתי להתייחס לכמה דברים

תומר גל:  אז, אחד מהדברים באמת אמרו, שהמוסדיים משקיעים יותר בחברות שהן יותר Late Stage ומצד שני אתה אמרת אולי באמת להקים קרן ואז הם ישקיעו דרכה

תומר גל:  אז אני חושב שאחד מהדברים שיכול לאפשר את זה, אולי, זה באמת החממות

תומר גל:  הרי החממות מאגדות בדיוק את המנגנון הזה, שיש מגוון חברות, סוקרים אותן, הן מתקבלות לשם, יש את המימון שכבר מקבלים וכמובן, אם יהיו שם השקעות נוספות, זה משהו שיכול להיות מנגנון נהדר בהקשר הזה

תומר גל:      מעבר לזה, יש משהו שבעבר היה יותר אטרקטיבי וכיום הוא קצת פחות, יש את חוק האנג'לים

תומר גל:  חוק האנג'לים, בעבר היו בו תמריצים מיסויים למשקיעים פרטיים להשקיע בחברות, ואני זוכר שכשענו את השינוי, חלק מהשיקולים שדיברו עליהם, אמרו אוקיי, יש כבר כל כך הרבה השקעות בהיי-טק, האם יש סיבה לתמרץ אותם

תומר גל:  אז כמו בהרבה דברים, יש גלים, אז אמרו את זה בתקופה שהגל היה באמת, היו הרבה יוניקורנים ישראלים ועכשיו הגל מתנפץ אז אולי זה גם מקום כן לבחון את זה

תומר גל:       מעבר לזה, בסדר, זו אמירה כללית שתמיד יכולה להיות נכונה – השקעות בחברות ישראליות, אולי יש מקום לבחון כרגיל סוג של כמו Made in Israel, אז שינויים של מיסוי, אולי לתקופה מסוימת לתת הטבות שכאלו

תומר גל:  ואני חושב שכולם חוזרים ואומרים באמת, להגדיל, זו Wishful Thinking כן, להגדיל את התקציב של הרשות לחדשנות כי הרשות לחדשנות עושה את זה, אני חושב, באמת בצורה פנטסטית, את ההשקעה במגוון החברות

תומר גל:      עכשיו, אני רוצה לקשר רגע למשהו שאמרו לפני כן, ציפו או קיוו שאולי הרשות גם תמשיך לגדל את החברות האלו

תומר גל:  אני לא מדבר עכשיו בשם הרשות כשאני אומר את זה אבל הרשות, תמיד היא רוצה להשקיע בחברות שלא יזדקקו לה ואני חושב שזו חשיבה נכונה

תומר גל:  היא רוצה שיהיו חברות עצמאיות, אין להם שאיפה עכשיו להיכנס פנימה ולנהל אותן

תומר גל:  והשאיפה היא באמת, שיהיו חברות שלא נתמכות כל שנה ורק על-ידי הרשות, אלא חברות שיצליחו באמת לגייס העלאה ולצאת מהכנפיים של הרשות

אביגדור ליברמן: תודה

תומר גל: בשמחה

אביגדור ליברמן: יש לנו עוד 3 דוברים

אביגדור ליברמן:       יאיר, אתה רוצה עוד משהו להוסיף?     

יאיר אדטו: לא, תודה

אביגדור ליברמן: מורן לשם בר

מורן לשם בר: אז קודם כל, תודה רבה ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת ליברמן

מורן לשם בר:       למי שלא מכיר אותי, שמי מורן לשם בר, 25 שנה בתעשיית ההיי-טק, עורכת דין, יזמת, הקמתי את מה שנקרא "כיכר העיר" של עולם הסטארט-אפים הישראלי - אתר שנקרא Geektime, מלפני 11 שנה ואני גם הייתי זו שהקימה את מאיץ הסטארט-אפים הראשון, דיברו פה על מאיצי סטארט-אפים, על אקסלרטורים, אנחנו הקמנו את הראשון ב-2011, וגם הייתי ראש המטה לשעבר של יזהר שי שהיה שר המדע והטכנולוגיה

מורן לשם בר:       אז תודה קודם כל שאישרת לי, כהיי-טקיסטית שאני טרוריסטית וכלסבית שאני אנרכיסטית, או הפוך

מורן לשם בר:  אז תודה שנתת לי להיכנס לפה, אני יודעת שהזמן שלי קצוב

מורן לשם בר:      בואו נדבר על זמן

מורן לשם בר:  השעון של הסטארט-אפים בהיי-טק הישראלי מתקתק

מורן לשם בר:  תסלחו לי, כתבתי כדי שאני אהיה מפוקסת

מורן לשם בר:  השעון שלנו מתקתק לאחור בקצב שלא ראינו בעבר

מורן לשם בר:  עברתי לאורך הקריירה שלי את הבועה ב-2001 וב-2008, אבא שלי פשט רגל בשנות ה-80, זאת אומרת, עברנו הרבה מאוד משברים

מורן לשם בר:  עכשיו אנחנו במשבר היסטורי, גלובלי ומקומי, שהחזיר אותנו בדיוק באותן הנתונים לאותן השנים

מורן לשם בר:  מאוד קשה, מאוד עצוב

מורן לשם בר:  אני רואה הרבה מאוד סטארט-אפים כחלק מהתפקידים שאני היום עושה, זה נורא לראות את זה

מורן לשם בר:  זאת אומרת, זה נראה אולי מהצד אולי נורא, אתם יודעים, אתם מדברים מספרים, אני מסתכלת על יזמים שהמצב הנפשי שלהם הולך, שהם מאבדים משפחות, מאבדים כסף, מאבדים את הרצון בכלל להמשיך להיות פה

מורן לשם בר:  עוד מעט נדבר גם על ההגירה

מורן לשם בר:       אני לא צריכה לחזור על הנתונים אבל כולנו יודעים שבמקום כמה אלפי סטארט-אפים שקמים כל שנה, בשנים האחרונות ובעיקר השנה, המספרים ירדו לכמה מאות

מורן לשם בר:  אני לא יכולה להדגיש כמה המצב הזה נורא

מורן לשם בר:  זה נורא כי זה אומר שעוד 3, 4, 5 שנים אנחנו נהיה עם הרבה פחות חדשנות, הרבה פחות תרומה, קטר ההיי-טק הולך

מורן לשם בר:       אני אסביר גם, האלמנט הזה של הזמן חשוב גם ברמת הוועדה

מורן לשם בר:  אנחנו הולכים אחורה

מורן לשם בר:  אנחנו רואים את העולם מתאושש, אבל גם בגלל שהשעון מתקתק אחורה בגלל המהפכה המשטרית שמכלה את המשאבים ומפנה דברים של כולנו לא לטובת המגזר היצרני אלא לתהומות שלא נראה מהם ולו שקל אחד תוספת לתמ"ג

מורן לשם בר:  או בשפה שלנו, השרתים קורסים, המודלים מלאי באגים והמוצר יורד לטמיון

מורן לשם בר:      בחודשים האחרונים דיברתי עם עשרות משקיעים

מורן לשם בר:  בחודש האחרון דיברתי עם עשרות משקיעים ישראלים, עשרות קרנות

מורן לשם בר:  כולן כמעט ללא יוצא מן הכלל יושבות על הגדר

מורן לשם בר:  אף אחת לא משקיעה

מורן לשם בר:  הן בקושי משקיעות בחברות הקיימות שלהן עכשיו, רק כדי לתת להם להרים את הראש מעל המים, אבל אף אחת לא עושה השקעות חדשות

מורן לשם בר:  חלק עסוקות במחאה, חלק עסוקות בלשבת, אפרופו AI, יושבות ככה בצד כדי להבין לאן ה-AI הולך

מורן לשם בר:  ומהצד השני, קרנות בעולם לא מכניסות לפה כסף

מורן לשם בר:  לא מכניסות כסף לקרנות, לא מכניסות כסף לסטארט-אפים

מורן לשם בר:  אנחנו בסטגנציה והסטגנציה הזו היא נוראית

מורן לשם בר:      זה הזמן של חבל ההצלה, בלית ברירה, יגיע מתוך המוסדיים כי אחרת הזמן של כולנו, של קטר ההיי-טק, עומד להיגמר וההתאוששות הזו תיקח שנים

מורן לשם בר:  ואין לנו את השנים האלו

מורן לשם בר:  אין לנו את השנים האלו

מורן לשם בר:  יזמים יעזבו פה, אנחנו לא נהיה Start-Up Nation, אנחנו נהיה Start-Up Nation לשעבר

מורן לשם בר:       אני רוצה לדבר רגע על אלו שמדברים על הסיכון הגבוה של הפנסיות שלנו ושל ההתערבות של המוסדיים

מורן לשם בר:  אתמול חזר לכותרות פישמן שלקח את הכסף שלנו גם כן ומחקו לו חוב

מורן לשם בר:  בואו נדבר על סיכון, סיכון נמצא בכל מקום

מורן לשם בר:       אני חושבת שהסיכון הנכון יותר הוא להשקיע בעיקר, באמת, וראיתי פה את השקפים קודם

מורן לשם בר:  היה לי קשה לראות שרוב הכסף הולך היום לסטארט-אפים של - - -, אתם מדברים על שוויים, שוויים היום זה משהו שהוא לא רלוונטי כי כל השוויים היום קרסו גם ככה

מורן לשם בר:  המוסדיים צריכים להיכנס לא לפי שוויים אלא להיכנס בצורה מקצועית, ואני אסביר עוד מעט איך לעשות את זה, להיכנס בצורה מקצועית לסטארט-אפים בשלבים מוקדמים יותר, כי אנחנו מאבדים את זה שם

מורן לשם בר:  אנחנו לא מאבדים את הגדולות יותר, הגדולות יותר כנראה ימשיכו, הן יקצצו אבל הן ימשיכו

מורן לשם בר:  אני מקווה שאני לא טועה ולא כולנו ניפול ביחד, כן

מורן לשם בר:  אז זה בהקשר הזה

מורן לשם בר:       אם אנחנו לוקחים סיכון אז עדיף להשקיע את הזמן, עוד פעם אני מדברת על זמן, לפזר אותו בצורה מקצועית, אלא פוליטית, בקטר ההיי-טק

מורן לשם בר:  כשתעשיית ההיי-טק לא הולכת קדימה, היא הולכת אחורה

מורן לשם בר:  עצירה בסטארט-אפ, זה חלק מהעניין, כשסטארט-אפ עוצר הוא הולך אחורה

מורן לשם בר:  אם הוא לא מתקדם, המתחרה שלו מארצות-הברית יצליח יותר

מורן לשם בר:  והם מצליחים היום יותר

מורן לשם בר:  אנחנו עומדים, אנחנו לא עושים כלום, וסטארט-אפים ברחבי העולם, אירופה צועדת קדימה בענק, ואנחנו עומדים

מורן לשם בר:  אנחנו לא עושים שום דבר, אנחנו עסוקים בדברים אחרים פה

מורן לשם בר:  אז לעמוד זה ללכת אחורה בסטארט-אפ, למי שלא מבין את זה

מורן לשם בר:       הישועה לא תגיע מהעולם

מורן לשם בר:  היזמים יעבדו והחברות יוקמו והן כבר לא מוקמות בישראל

מורן לשם בר:  זליגת המוחות תמשיך לחו"ל ותיצור הגירה של אנשים טובים לחו"ל ותהרוס כל מה שעשינו פה גם איתך בשנים האחרונות לעודד חזרה

מורן לשם בר:       אני קוראת לוועדה להתחיל לייצר פורומים מהתעשייה

מורן לשם בר:  זה לא הוזכר פה

מורן לשם בר:  גם מהתעשייה, לערב את התעשייה באותם הפורומים, באותן קרנות

מורן לשם בר:  רשות החדשנות, רשות המיסים, משרד המדע והטכנולוגיה וגם האוצר, לאפשר לגופים המוסדיים לתת כתף באופן מושכל ומקצועי, ולתמוך בתעשיית ההיי-טק והסטארט-אפים הישראלית

מורן לשם בר:       תודה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       אירית, רצית משהו?      

אירית טויטו: כן

אירית טויטו:      שלום מכובדי, חברי הוועדה, יושב ראש הוועדה

אירית טויטו:  שמי אורית טויטו, לשעבר מנכ"לית של יחידות עסקיות במאות מיליוני דולרים וסמנכ"לית טכנולוגיה בכירה

אירית טויטו:  אני כאן כנציגת פורום ההיי-טק בכנסת, ההיי-טק למען ישראל

אירית טויטו:       הימים הם ימים שמתקרבים לתשעה באב ובהיי-טק זה מרגיש כמו חורבן הבית

אירית טויטו:  אם מסתכלים, אני הקשבתי פה לעמיתיי שתיארו את הדברים מזוויות שונות אבל כשמסתכלים על זה מלמעלה, רואים שההשקעות בהיי-טק ירדו ב-70% בחציון ראשון השנה לעומת חציון ראשון שנה שעברה, 70 בהערכה הכי שמרנית

אירית טויטו:  יש גם הערכות יותר גבוהות

אירית טויטו:       סטארט-אפים חדשים לא נפתחים פה

אירית טויטו:  5,000 איש פוטרו בחברות שונות בארץ מתחילת השנה על רקע צמצומים וזה ב-83 חברות שונות

אירית טויטו:  מתוכם, כ-9 סגרו לחלוטין פעילות בארץ

אירית טויטו:  פעילות שנסגרה לא תוקם שוב בקלות

אירית טויטו:      אנחנו שומעים שביוון יש שריפות עכשיו, יש אסון טבע

אירית טויטו:  ישראל שולחת לשם כוח לעזור

אירית טויטו:  לנו, פה, יש אסון טבע בהיי-טק ואנחנו זקוקים לעזרה מהמדינה ואנחנו זקוקים לפעולה מהמדינה

אירית טויטו:  ראשית, גניזה של האש, של החקיקה שגרמה לנו פה למשבר ענק

אירית טויטו:  ושתיים, פעולות שיקום מהותיות מצד המדינה, אם בעזרת המוסדיים ואם בדרכים אחרות, כי כלכלת ישראל תלויה וקשורה ברמות גבוהות בהיי-טק

אירית טויטו:  יש לזה השפעות על יוקר המחייה, יש לזה השפעות על כל דבר שקורה פה בארץ כש-15% מהעובדים בארץ עובדים בארץ בתעשיות ההיי-טק ומעל 50% מהייצוא

אירית טויטו:  מדובר במהלך חירום שנדרש מהמדינה כרגע לטובת שיקום ההיי-טק

אירית טויטו:       תודה רבה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       תראו, אני רוצה לסכם

אביגדור ליברמן:  אני לא יודע, אסף, אם אתה יכול לקחת על עצמך על סמך כל מה שדיברנו פה, ממש לגבש הצעה לקראת הישיבה הבאה

אביגדור ליברמן:  בהידברות, כמובן, גם עם תעשיית ההיי-טק וגם עם כל הרגולטורים כולל אגף התקציבים שלא נמצאים כאן היום ושוק ההון והרשות לחדשנות ורשות המיסים, החשב הכללי כמובן

אביגדור ליברמן:  חייבת להיות איזושהי הצעה, הצעה שהיא זמינה, שהיא מעשית

אביגדור ליברמן:  וגם לקחת, כמובן, לעשות הפקת לקחים מכל הניסיון המצטבר שיש לנו גם במסלול 43, גם בכל הנושא של החממות וכל מה ששמעתם

אביגדור ליברמן:      אני חושב שלהניח הצעה מגובשת כרגע, קודם כל בתחום ההשקעות, זה הדבר הכי דחוף

אביגדור ליברמן:  אז אנחנו נסכם בזה, אנחנו נעדכן את כל הפורום בישיבה הבאה ואם תעדכנו אותי, אני יודע, תוך שבוע מה הלו"ז לגיבוש כזו הצעה אז אנחנו בהתאם לזה נתקדם ובישיבה הבאה, אני עוד הפעם אומר לכל הרגולטורים

אביגדור ליברמן:  ביקשתי ממאיה שוורץ מהתאחדות התעשיינים לעשות השוואה, מה ההטבות הקיימות בעולם מול מדינת ישראל בתחום ההיי-טק, ואנחנו נתחיל גם בישיבה הבאה מהצגה זו

אביגדור ליברמן:  איפה אנחנו נמצאים היום מול פורטוגל, מול ארצות הברית, מול כל מדינה ומדינה

אביגדור ליברמן:       ואני חוזר ואומר, היום תחרות בתחום ההיי-טק היא קודם כל תחרות בין המדינות, אחר-כך בין החברות

אביגדור ליברמן:  זה קודם כל תחרות בין המדינות

אביגדור ליברמן:  מה המדינות יכולות להציע בתחום המענקים, הטבות, ואם אנחנו לא נהיה פה בקדמת הבמה אז אנחנו אבודים, עם כל התנאים מסביב

אביגדור ליברמן:       ושמתם לב, אני משתדל, פה לפחות, לא לגעת בכל ההיבטים הפוליטיים, החקיקה, אבל קודם כל, גם ברמה של ההטבות שאנחנו מעניקים, אנחנו כנראה גם שם הולכים אחורה או שאנחנו דורכים במקום ואחרים מתקדמים

אביגדור ליברמן:       כן, עוד מישהי אחרונה להיום, תודה, תציגי את עצמך

מריאנה סימונוביץ': שמי מריאנה סימונוביץ', אני התחלתי את הקריירה שלי בחברות סטארט-אפים בעולמות - - - והיום אני משקיעה בסטארט-אפים בשלבים מאוד מוקדמים, המסוכנים ביותר

מריאנה סימונוביץ':       נכון שהגעתי מאוחר בגלל העצירות בכבישים, ואני מצטרפת לכל מה שאמרו חבריי והקולגות שלי בעולמות הון הסיכון ועד הסטארט-אפים

מריאנה סימונוביץ':  75% ירידה בהשקעות בסטארט-אפים היא קטלנית ומסוכנת, לא רק לתעשייה אלא גם לכלכלה של ישראל כולה

מריאנה סימונוביץ':       עכשיו, בקצרה, אני אקפוץ להצעה שאני, שאנחנו חשבנו עליה ונמשיך לחשוב עליה

מריאנה סימונוביץ':  מסלול 43 כרגע חל על המוסדיים כדי לעודד אותם להשקיע בשיתוף עם קרנות, בקרנות ובסטארט-אפים בפרט

מריאנה סימונוביץ':  האם אפשר לחשוב על להרחיב את ההטבה הזו למוסדיים הזרים? זה יעזור להזרים את ההון הזר או לעודד את ההזרמה של ההון הזר, להחזיר אותו לארץ ולתעשייה שכל-כך צריכה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       תראי, מה שאני מציע, כל אחד שיש לו הצעות, ישירות מול אסף, אסף פתיר

אביגדור ליברמן:  אני מציע שתדברו איתו ישירות כי הוא אמור להביא הצעה מכל מה שאנחנו פה מקדמים

אביגדור ליברמן:  אז פתוח ומי שירצה, ידע למצוא אותו ולהעביר

אביגדור ליברמן:       תודה רבה לכולם