ועדת המשנה לקידום מנופי צמיחה של ענף החקלאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 2, 2023-07-20 00:00

אלון שוסטר: 	בוקר טוב לחברות ולחברים

אלון שוסטר:  אנחנו פותחים את הישיבה השנייה של ועדת המשנה לקידום מנופי צמיחה של ענף החקלאות

אלון שוסטר:  אני מודה למי שהגיע; מודה לאנשי הכנסת, שהשכימו קום; ורוצה לעדכן את כל נוטרי החקלאות על כך שתחת הדי המחלוקות העצומות שקיימות בעמנו – הלילה, לפני חמש או שש שעות, העברנו בקריאה שנייה ושלישית את חוק סימון ארץ המקור, שעוצב כאן, בחדר הזה, בסיוע ובתמיכה הנלהבת של יושב ראש הוועדה, דוד ביטן, ושאר החברים

אלון שוסטר:  הוא עבר ללא התנגדות

אלון שוסטר:       אני רואה במהלך הזה מהלך של כעין חלוץ שהולך לפני מחנה הרפורמה – הלא הוא ההסכם הלא מיושם; זה שנחתם כאן, בבית הזה, בחדר יושב ראש הכנסת, לפני כשנה בדיוק, ולא ממומש, לצערי

אלון שוסטר:  המכסים יורדים והתמיכה – מבוששת להגיע

אלון שוסטר:  למרות שהחוק הזה – זה שעבר הלילה – וחוקים אחרים ורגולציות אחרות הן חלק מההסכם – לא הייתה הסכמה בין הצדדים – דגש על האוצר – להתקדם בשיטת הדילוגים, או בשיטת הסלמי, או בחלקים

אלון שוסטר:  לפעמים זה כן נכון, וכך ראוי לעשות

אלון שוסטר:  לפחות את הרכיב הזה – ביצענו

אלון שוסטר:      הנושא של האגרי-וולטאי הוא עניין שיש בו, כמובן, חשיבות מהותית לעמידה ביעדים בתחום האנרגיה; בתחום איכות העולם שלנו; באיכות הסביבה; ובעניין קיימות החקלאות בארצנו

אלון שוסטר:  האמת היא שאני לא זוכר – עמית יזכיר לנו – אם הרכיב האגרי-וולטאי נמצא בהסכם

אלון שוסטר:  כך או כך – החיזוק הזה נמצא

אלון שוסטר:  הנושא שאנחנו עוסקים בו מחזק, בין השאר, את הקיימות של הכפר הישראלי; של החקלאות הישראלית

אלון שוסטר:  לצד הכלכליות של ייצור האנרגיה בשדות שמיועדים לחקלאות – גם החקלאות תהיה שם, ועל כך, בוודאי, אנחנו נדבר

אלון שוסטר:      ברשותכם, אנחנו נחלק את הדיון היום למספר שלבים

אלון שוסטר:  יהיו המציגים – משרדי הממשלה ואנשי הכנסת, שהכינו את עצמם; לאחר מכן נציגים אחרים מן הציבור, שנמצאים כאן סביב השולחן, ועוד רשויות בהמשך

אלון שוסטר:       אני רק רוצה לחדד את מהות המפגש: אנחנו נצמצם היום ונעסוק במשורה – רק בכותרת – בחשיבות המהלך; השילוב של האגרו, האגרי והוולטאי, ואנחנו נעסוק בעמידה ביעדים

אלון שוסטר:  כרגע אנחנו לא ברכיב החקיקתי, ולא ברכיב הפרלמנטרי, אלא ברכיב הביקורת של הבית הזה על פעילות הממשלה

אלון שוסטר:       אתם תראו, בהמשך, שהממשלות קיבלו מספר החלטות בשנתיים האחרונות; ועדה בין-משרדית הוקמה; יש מסקנות, והמשימה שלנו – אני מחלק אותה לשתיים: א', לעקוב אחר ההחלטות הטובות והחשובות שכבר התקבלו, ולסייע בחילוצן מכל תקיעות או מהגעה לדילמה; ו-ב', לזהות כאן, בדיון הזה, נושאים נוספים למעקב, לבקרה ולטיוב ההחלטות

אלון שוסטר:  אנחנו רוצים את עצמנו כמסייעים לאופטימיזציה של התנועה הזו, שמאחדת יעדים אנרגטיים, סביבתיים וחקלאיים-כלכליים

אלון שוסטר:  עד כאן

אלון שוסטר:      אני רציתי להתחיל דווקא עם נציג האוצר, עידו, שיציג את עבודת הוועדה הבין-משרדית, אבל אנחנו נתחיל עם המציג המכובד של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, רענן אמויאל, ידידינו, מנהל אגף בכיר לתכנון

אלון שוסטר:  מה שאני מבקש זה להציג את ההשקפה של המשרד לאורך השנים – אני מכיר את זה מהיותי שם – כיצד אנחנו – הממסד, החקלאים עצמם, המערכת התומכת, האקדמית, החוקרת – משתפים פעולה לעמידה ביעדים האנרגטיים, ולא רק בתנאי שנשמור על חקלאות בת קיימא מתחת לטכנולוגיה, כדי שהשדה הזה יניב גם צומח אורגני, אלא אולי, אפילו, נטייב את זה; ניצור סינרגיה, שיפור בהישגים וכו'

אלון שוסטר:  בבקשה, רענן

רענן אמויאל: בוקר טוב לכולם

רענן אמויאל:  אני אציג מצגת שלפחות חלק מהאנשים פה ראו חלק גדול מהסוגיות; דיברנו עליהן בעבר, אבל אני חושב שהגעתי למקום הנכון

רענן אמויאל:  הגעתי לוועדה שהכותרת שלה היא "מנופי צמיחה של ענף החקלאות", ואנחנו בהחלט רואים את סוגיית האגרו-וולטאי במקום החיובי הזה; במקום של תמיכה בחקלאות

רענן אמויאל:      נושא יעדי האנרגיה הוא נושא מאוד חשוב

רענן אמויאל:  משרד החקלאות הוא חלק ממשרדי הממשלה שעוסקים כל כך הרבה בנושא הסולארי, ואנחנו מרגישים שאנחנו תורמים את חלקנו הרב בעניין הזה, אבל אני חושב שהמטרה המרכזית שלנו – בטח בעולם האגרו-וולטאי – היא להבטיח מצב של Win-win

רענן אמויאל:  להבטיח מצב שבו מדינה שכל כך מצומצמת במשאבי קרקע; שמשאבי הקרקע החקלאיים שלה הולכים ונגמרים מדי שנה בהיקפים מאוד גדולים, תייצר פתרון של Win-win, שגם יאפשר את המשך השמירה על החקלאות וגם יתרום להיבטים של האנרגיה המתחדשת

רענן אמויאל:      אני אציג מצגת קצרה כדי קצת להכניס את כל הנושא לקונטקסט, ואציג באופן מאוד כללי איפה זה עומד

רענן אמויאל:      (הצגת מצגת)     	אנחנו התארגנו על הנושא הזה במשרד החקלאות

רענן אמויאל:  אנחנו עובדים בצוות פנימי ונפגשים מדי שבוע-שבועיים בנושא הזה, גם עם המדענית הראשית וגם עם אנשי שע"מ

רענן אמויאל:  אנחנו, אגף התכנון, מובילים את זה, ואנחנו מאוד מכווני מטרה בהקשר הזה

רענן אמויאל:       	בהיבט התכנוני, אני רק אגיד שתמ"א למתקני החלוץ – מתקני הפיילוט שמיועדים לבדוק את ההיבטים המחקריים של האגרו – היא תמ"א שהושלמה

רענן אמויאל:  לפי דעתי היא רק מחכה לאישור הממשלה, אבל נציג מינהל התכנון יכול לעדכן בהקשר הזה

רענן אמויאל:  הוכן מסמך מדיניות - - -     

אלון שוסטר: סליחה שאני מפריע

אלון שוסטר:  אני רוצה לחדד לכל הדוברים: אני אשתדל להקפיד, כפי יכולתי, על כך שצריך למרקר את ההערות האלה במהלך הדיון

אלון שוסטר:  תשתדלו להבהיר אותן, ולמקד תשומת לב על מה לא קיים

אלון שוסטר:  כלומר, התקדמנו יפה, יש תמ"א – הישג גדול, אבל חסר משהו

אלון שוסטר:  אנשי התכנון ודאי יתייחסו, אבל אנחנו כולנו נרשום לעצמנו

רענן אמויאל: אז לאחר כשנה וכמה חודשים הוכנה תמ"א למתקני הפיילוט

רענן אמויאל:  מתקני הפיילוט מיועדים לבדוק את ההיבטים המחקריים, בעיקר של הסוגיות החקלאיות בשילוב בין הסולארי לפעילות החקלאית

רענן אמויאל:  יש פה המון גידולים, המון אזורים והמון סוגיות חקלאיות

רענן אמויאל:  יש המון היבטים שצריך לבדוק אותם

רענן אמויאל:  אני אתייחס לזה קצת יותר בהמשך

רענן אמויאל:       אנחנו מכוונים גם לעניין הזה

רענן אמויאל:  אנחנו מתכוננים לשלב מתן ההיתרים – כי אנחנו מניחים שהם יגיעו במסה – כדי שאנשים יוכלו להקים את המתקנים כמה שיותר מהר, וכדי שאנחנו נוכל לקדם את המחקרים, או לא לעכב אותם, לפחות, מבחינת הממשלה

רענן אמויאל:       במקביל – העולם המסחרי לא עוצר

רענן אמויאל:  מוגשות תכניות לאגרו, ואנחנו לא מסתייגים מהדבר הזה ועובדים במקביל

רענן אמויאל:  אנחנו אפילו מאוד רוצים את התכניות המסחריות האגרו-וולטאיות על חשבון המתקנים הקרקעיים

רענן אמויאל:  המתקנים הקרקעיים, מבחינתנו, הם מדבר חקלאי; זה גומר את השטח החקלאי, ואנחנו מעדיפים, חד-משמעית, את אי הוודאות בעולם של האגרו מאשר את המתקנים הקרקעיים

רענן אמויאל:  בנוסף, מקודם שינוי 24 לתמ"א 1 – זו התמ"א של המתקנים האגרו-וולטאים המסחריים

רענן אמויאל:  התמ"א הזו נמצאת בראשית דרכה, ויש ועדת אורחים שהוקמה לצורך העניין

רענן אמויאל:      בהיבט המקרקעין – התקבלה החלטת מועצת רמ"י בעניין המתקנים האגרו-וולטאים – אני אגע בזה בהמשך – ומבחינת משרד החקלאות, הועבר תקציב של כ-13 מיליון ₪ למימון המחקרים האגרו-וולטאים

רענן אמויאל:  אנחנו מקווים שתהיה לנו אפשרות להמשיך ולממן את המחקרים האלה גם השנה, בתקציב נוסף, כדי שנקבל מחקרים אובייקטיביים, אמיתיים, רציניים, מעמיקים, בכמה שיותר תחומים, כך שנוכל להביע עמדות כמה שיותר רחבות בעניין האגרו-וולטאי

אלון שוסטר: אני רוצה רק לחדד: הפיילוטים לא מתוקצבים?     

רענן אמויאל: הפיילוטים מתוקצבים, מבחינת משרד החקלאות, ב-13 מיליון ₪

אלון שוסטר: זה לשנה, מן הסתם?     

רענן אמויאל: מן הסתם לשנה

רענן אמויאל:  כרגע אני לא יכול להגיד אם יהיה תקציב נוסף לעניין הזה, אבל אני חושב שמבחינת המדענית – יש שאיפה להמשיך ולתקצב

אורי אור: שלוש שנים, רענן; 13 מיליון ₪

רענן אמויאל: אני אמרתי שכרגע זה לשנה הראשונה, אורי, ושאם תהיה אפשרות – ימשיכו ויתקצבו את זה גם בשנים הבאות

אורי אור: אוקיי

רענן אמויאל: טוב, אז לטובת כולם – מה זה מתקן אגרו-וולטאי? זו הגדרה שנמצאת בפרק אנרגיה בהצעת חוק ההסדרים ב-2021

רענן אמויאל:  זה מתקן שמשלב בפעילות חקלאית

רענן אמויאל:  חשוב להגיד שזו לא פעילות חקלאית זמנית; זו אמורה להיות פעילות חקלאות לאורך כל שנות חיי המתקן

רענן אמויאל:  אנחנו בעיקר מדגישים את האגרו בהיבטים של חקלאות צמחית, ולא חקלאות בעלי החיים

רענן אמויאל:       אנחנו באים לראות, בעיקר, את הצד החיובי בהקשר הזה

רענן אמויאל:  אנחנו חושבים שאפשר לנצל את השטח באופן מיטבי; אנחנו חושבים שזה אמור לעודד את הפסקת השימוש במתקנים קרקעיים על חשבון קרקע חקלאית מעובדת

רענן אמויאל:  כמו שאמרתי, מבחינתנו – זה מדבר חקלאי; אנחנו חושבים שזה עשוי להביא לחיסכון במים וליעילות טכנולוגית; אולי אנחנו נגיע לאופטימיזציה של גידולים ולתנאי הצללה טובים יותר; אנחנו בטח ובטח רואים את היתרון בגיוסי הון לטובת הפעילות החקלאית והמגזר החקלאי, בהקשר הזה, וזוהי סוגייה מאוד חשובה לפעילות החקלאית; וכמובן שיש פה תרומה משמעותית ליעדי האנרגיה המתחדשת, אבל בהיבטים של דו-שימוש

רענן אמויאל:      כמו שאמרתי בהתחלה, חשוב לנו, כמדינה, לשים דגש חד-משמעי – לא רק בחקלאות, אלא בכל הייעודים במדינה – על ללכת לדו-שימוש ככל הניתן

רענן אמויאל:  אין לנו פריווילגיה אחרת, אבל יש לנו המון אתגרים בהקשר הזה

רענן אמויאל:       חקלאות צמחית היא חקלאות פתוחה

רענן אמויאל:  אין לה מגבלות מבחינת כלים חקלאיים; אין לה תשתית שעומדת מעליה

רענן אמויאל:  כל הכיוונן הטכנולוגי החקלאי לא מתחשב בעובדה שעומד לך מתקן, מעליך או מצדך

רענן אמויאל:  הפעילות היא די חופשית בעניין הזה, וצריך לעשות התאמות לעניין הזה

רענן אמויאל:       יש לנו אתגרים של ריסוס, של גיזום ושל השקיה, בשל הקונסטרוקציה והגובה שלה; כמובן שעלולות להיות פה ירידת תפוקות לירידת שטח, ואולי ירידה ברווחיות, בשל הצללה ועמודים בשטח

רענן אמויאל:  תחשוב, חבר הכנסת שוסטר, שכל כמה מטרים יש עמוד בשטח, וצריך להתחיל להתחשב בדבר הזה מבחינת הכלים המכניים

רענן אמויאל:  זה כבר הופך את זה למורכב יותר

רענן אמויאל:  אנחנו לא רוצים לחזור לעולם של פעילות ידנית בלבד

רענן אמויאל:  אין ספק שזו אפשרות; בחלק מהגידולים היום עוסקים בהרבה פעילות חקלאית ידנית, אבל אנחנו רוצים להמשיך ולהתכוונן לעולם טכנולוגי חקלאי מתקדם, ולא לחזור אחורה, בהקשר הזה

רענן אמויאל:      לטובת כל האתגרים האלה – אנחנו חושבים שצריך את מתקני החלוץ, ובהחלט קידמנו אותם

רענן אמויאל:  כמו שאמרתי קודם, אם יש לנו תפעול ואחזקה – אנחנו שואלים את עצמנו שאלות פשוטות: האם הטרקטור יוכל לעבוד? איך עושים את הדבר הזה? האם נוכל להחליף גידולים? אם עושים מתקנים שהגובה שלהם נמוך – הכיצד נחליף גידולים? יפרקו את המתקן ויחליפו גידול? אנחנו לא רואים את זה ריאלי

רענן אמויאל:       אנחנו דיברנו על כך שהגידול הוא לאורך כל חיי המתקן, והלוואי והיו גידולים שהיינו יכולים להבטיח אותם ל-25 שנה ברווחיותם, באיכותם ובכמותם; בעובדה שלא יהיו להם מזיקים

רענן אמויאל:  אנחנו לא יכולים להבטיח את הדברים האלה

רענן אמויאל:  אנחנו צריכים לתת אופציה להחלפת הגידולים ולשינוי שלהם

רענן אמויאל:  כדי שלא ניתקל, אחר כך, בטיעונים: "אני לא יכול", "אי אפשר", "זה בלתי אפשרי" – אנחנו חייבים שהמתקן ייבנה בצורה כזו שאנחנו נוכל לקיים חקלאות מגוונת באופן מירבי

רענן אמויאל:       אנחנו צריכים, מבחינת המאפיינים של המתקנים, להפחית כמה שיותר את המגבלות על הפעילות החקלאית

רענן אמויאל:  בצפיפות העמודים – אנחנו צריכים לחשוב: "האם נאבד שטח גידול?"; כי אתה צריך לשמור על מרחקי בטיחות - - -     

איתן ברושי: רענן, מה גודל היחידה המקסימלית שאפשר לקחת? אל תתעסק עם עמודים; תתעסק בבעיה המרכזית

אלון שוסטר: חבר הכנסת לשעבר, איתן משתמש בזכות הייחודית שיש לו בוועדה הזו, אבל במשורה

איתן ברושי: אני מכיר אותו; שיגיד את הבעיות האמיתיות

איתן ברושי:  מה זה מעניין - - -     

רענן אמויאל: איתן, אותך זה לא מעניין; אותי זה מעניין

רענן אמויאל:  אנחנו חושבים שהניצול הקרקעי טמון במתקנים משולבים

רענן אמויאל:  המחקרים חשובים, וחשוב להבטיח את התפוקה החקלאית

רענן אמויאל:  אנחנו לא עושים את זה רק למראית עין; אנחנו עושים את זה אמיתי, ואנחנו צריכים לשאוף לדבר הזה, כמה שאפשר

רענן אמויאל:  אנחנו לא עובדים בטור שמחכה לעולם של המחקרים; אנחנו עובדים במקביל

רענן אמויאל:  אנחנו לא עוצרים את המתקנים הסולאריים האגרו-וולטאים; אנחנו מעודדים אותם, ואנחנו עובדים במקביל למחקר

רענן אמויאל:  כמובן שנדרשת עוד השקעה משמעותית במו"פ בהקשר הזה

רענן אמויאל:       כמו שאמרתי, משרד החקלאות יצא לפיילוטים בצורה משותפת עם משרד האנרגיה

רענן אמויאל:  עשינו, לפי דעתי, תהליך מאוד מרשים ברמה הממשלתית, בשיתוף פעולה יפה מאוד – גם מהבחינה הזו שקודמה התמ"א; קודם קול קורא ונבחרו קבוצות מחקר – המון מוסדות אקדמיים; המון חלקות; סוגי קרקע; גידולים; טכנולוגיות – המון מידע אמור להתקבל מהדבר הזה, ואנחנו בהחלט מחכים שהמתקנים יוקמו ושמחקרים ייצאו לדרך

רענן אמויאל:  אנחנו נבדוק עם היבטים מטאורולוגיים, חקלאים, כמובן, אנרגטיים וסביבתיים בכל ההקשר הזה; גם בתוך חלקות הניסוי וגם בתוך חלקות ביקורת

רענן אמויאל:       כמו שאמרתי, אנחנו לא עוצרים את המתקנים הסולאריים האגרו-וולטאיים – לפחות מבחינתנו – אבל אנחנו שואפים לקחת את החלופות של המתקנים האלה למקומות המתאימים לגידול החקלאי; לשילוב עם המערכת הוולטאית, כי היום, במוסדות התכנון, יש סדרי עדיפויות להקמת מתקנים קרקעיים שיהיו צמודי דופן

רענן אמויאל:       אנחנו חושבים שבעולם האגרו-וולטאי – סוגייה שצריך לדבר עליה היא איפה מתאים שיוקמו המתקנים

רענן אמויאל:  האם להמשיך במתכונת הקיימת, של צמידות דופן, או לקחת את זה כמתקן שהוא גם חלק חקלאי, ולקחת אותו למקומות המתאימים חקלאית? אנחנו חושבים שבהקשר האגרו-וולטאי צריך להקפיץ את הנושא החקלאי לראש סדרי העדיפויות, ולא לאחרון סדרי העדיפויות, ולקחת את זה למקומות המתאימים חקלאית

אלון שוסטר: וזה אמור להיות בתמ"א?     

רענן אמויאל: אנחנו מקווים

רענן אמויאל:  אנחנו נעלה את הסוגייה הזו

רענן אמויאל:  זו סוגייה שתידון במסגרת, ויוחלט מה שיוחלט

רענן אמויאל:  כמובן, אנחנו נשאף לפעילות חקלאית מיטבית

רענן אמויאל:  אנחנו לא נרצה גידולים אזוטריים, רק כדי להגיד: "הנה, יש פה גידול"; אנחנו נרצה גידולים יצרניים – חקלאות מיטבית – לאורך זמן

רענן אמויאל:       כמובן הבטחת התנאים לפעילות האגרו-טכנית; החלפת גידולים

רענן אמויאל:  אנחנו דורשים גובה מינימלי של ארבעה וחצי מטרים למתקנים העיליים, כדי להבטיח את ההחלפה ואת השינוי של הגידולים, וכדי להמשיך את העבודה עם הכלים החקלאיים; וכמובן – עבודה בשלביות, מבחינת אחוזי כיסוי

רענן אמויאל:  גם לנו יש תנאים בהקשר הזה

רענן אמויאל:      רק כדי לאפס את כולם – ואולי נציגי המינהל ירחיבו על העניין – המינהל הקדים את המאוחר ויצר תנאים, בהתאם לעבודת הוועדה הבין-משרדית – שאולי תכף יוסבר על זה קצת יותר במפורט – לאפשרות להקים מתקנים אגרו-וולטאים בחוזים ארוכי טווח; לא רק בחוזה משבצת

רענן אמויאל:  אפשר עוד 500 דונם לכל משבצת חקלאית, ואפשר גם בחלקות א'

רענן אמויאל:  המשמעות – מי שצריך להבין – היא שיש יישובים שאפשר לקרות 60%, 70% ו-80% מהשטח הפנוי במשבצת החקלאית שלהם

רענן אמויאל:  זאת אומרת, יש פה היבט מאוד רחב של אפשרויות מבחינת הכיסוי האגרו-וולטאי

רענן אמויאל:      כרגע המיזם האגרו-וולטאי יתאפשר רק בגידולי שלחין או במטעים

רענן אמויאל:  הקריטריונים הם בידי משרדה החקלאות, וכמובן שצריך להקים יחידה לפיקוח ובקרה בהקשר הזה

רענן אמויאל:  אנחנו עובדים על האפיונים של היחידה הזו

רענן אמויאל:  אנחנו לא רוצים יחידת אכיפה פר-אקסלנס – אנחנו רוצים יחידה שתפתח את העולם הזה; שתלך בצורה החיובית ככל הניתן

רענן אמויאל:  תודה רבה

אלון שוסטר: 	בסדר גמור

אלון שוסטר:  אני רק רוצה, בשביל סדרי הגודל – לכל מי שיכול לתת לנו, בהמשך, את האפיונים – אם אני מבין נכון את המספרים – מה שמצופה מהחקלאות זה לייעד סדרי גודל של עשרות אלפי דונמים מתוך סדרי גודל של מיליונים בודדים שמיועדים לחקלאות

אלון שוסטר:  אלה סדרי הגודל

אלון שוסטר:  לכאורה זה לא אמור להבהיל אותנו כשאנחנו צריכים לעמוד ביעדים קריטיים

אלון שוסטר:  אני לא אומר את זה כדי לעסוק בעניין; זו לא מטרת הדיון

אלון שוסטר:  מטרת הדיון היא מה שאני מבקש כרגע מעידו מור, רפרנט אנרגיה באגף תקציבים, שהגיע אלינו רכוב כפרש

אלון שוסטר:      בעצם, מה שאני מבקש זה לחדד את החסמים העיקריים, ומה מצופה

אלון שוסטר:  ייתכן ויש חסמים שלא לנו; מהם החסמים שהשולחן המכובד הזה יוכל לסייע בפריצתם? מה עומד על סדר היום של אותה ועדה? ואם תוכל להתרשם, ובמהלך הדיון גם לסכם, לעצמך ולנו, נושאים נוספים שלא קיימים

אלון שוסטר:       בגדול, אני רוצה שגם אתם תחשבו כך

אלון שוסטר:  הממשלה קיבלה שתיים-שלוש החלטות חשובות והקימה ועדה; הוועדה בשלה בהחלטותיה בנובמבר האחרון, והממשלה המשיכה אותה בהחלטות בפברואר האחרון

אלון שוסטר:  עכשיו: א', צריך לראות את הקוהרנטיות בין ההחלטות השונות, ו-ב', צריך לראות מה קורה כרגע, ומן הסתם – המקום הזה יוכל להשתתף במעקב

אלון שוסטר:  בבקשה

דוד מור: תודה רבה על זכות הדיבור

דוד מור:  עידו מור, רפרנט אנרגיה, אגף תקציבים

דוד מור:  אני אתייחס, לבקשת הוועדה, לעבודה שעשתה הוועדה הבין-משרדית

דוד מור:  אני אתחיל קצת ברקע: ב-01 באוגוסט 2021 – זה כבר לפני שנתיים – הממשלה החליטה שהיא רוצה לקדם את הנושא של האגרו-וולטאי

דוד מור:  זה התבסס על אדנים של משרד האנרגיה ומשרד החקלאות, והתחילו עבודה די משמעותית של קידום פיילוטים

דוד מור:  מהצד השני – התגבשה הבנה שאם לא נייצר, כבר בשלב הפיילוטים, איזו שהיא ראייה ארוכת טווח לאיך התחום הזה צריך להיראות – אחרי הפיילוטים יהיה מדבר, ולכן צריך לייצר את הרגולציה כבר במקביל

דוד מור:      עם זאת, הסוגייה של האגרו-וולטאית היא סוגייה מאוד מורכבת, מהרבה היבטים: היא מורכבת מבחינת קניין; מבחינת זכויות שהקיבוצים והמושבים מקבלים, וצדק חלוקתי; מבחינת שימור החקלאות, שרענן התייחס אליו, ולוודא שזה לא יהיה אגרו-בלוף – שזה איזה שהוא מונח שאומר, בעצם, שיש סולארי אבל אין באמת שום דבר מתחת; וכמובן שגם בשמירת טבע – זה מצריך לייצר שטחים שהיום הם משמשים כשטחים פתוחים, ולהפוך אותם לשטחים אחרים

דוד מור:      מתוך כל המארג הזה הוחלט שאנחנו לא יודעים, באותה עת, מה לעשות בדיוק, והקימו ועדה בין-משרדית עם פורום מאוד רחב, יחסית - - -     

אלון שוסטר: סליחה, הוועדה הזו היא אד-הוקית?     

דוד מור: היא ועדה אד-הוק, שהוקמה בהחלטת ממשלה 208, שהיא החלטה שהתעסקה באנרגיות מתחדשות באופן כללי; לא רק באגרו וולטאי, אבל חלק משמעותי בארבעה סעיפים בהחלטה התייחס לסוגייה של אגרו-וולטאי ואיך אפשר לקדם אותו

דוד מור:       הוועדה כוללת שחקנים עם אינטרסים שונים ונקודות מבט שונות

דוד מור:  מינהל התכנון; רשות מקרקעי ישראל; אנחנו, במשרד האוצר; משרד האנרגיה; משרד החקלאות; והצטרפו, במהלך דיוני הוועדה, גם משרד ראש הממשלה; משרד המשפטים; רשות החשמל והמשרד להגנת הסביבה

דוד מור:       המפגש של כל כך הרבה גורמים, שבאים לבעיה הזו מפרספקטיבות שונות – ייאמר לזכות כל האנשים שכולם רוצים ורצו שזה יצליח – יצר ועדה שדנה בסוגיות מורכבות, והדיון גם נמשך זמן בשל כך

דוד מור:  הוועדה עבדה מעל שנה בגיבוש המסקנות

דוד מור:  היא נפגשה 13 פעמים; הוציאה קול קורא לציבור; קיבלה תגובות של הציבור; ניהלה דיונים חוזרים ונשנים, כשבמקביל – התקיימו תהליכים בכל אחד מהגופים האלה כשלעצמו

דוד מור:  בתוך רשות מקרקעי ישראל – שזה, כנראה, הצעד הכי דומיננטי שקרה בזמן הזה; ובתוך מינהל תכנון החל, במקביל, קידום של תכנית המתאר שנדרשת ושל מסמכי מדיניות, כדי להבין איך, בעצם, מתייחסים לזה

דוד מור:      המטרה של הצוות הייתה גיבוש המלצות לצעדים הנדרשים על מנת להקים מתקנים פוטו-וולטאים, תוך הבטחת המשך עיבוד חקלאי והבטחת העמידה ביעדים הממשלתיים בתחום אנרגיה מתחדשת

דוד מור:      אנחנו, כממשלה, הבנו שהיכולת לעמוד ביעדי המתחדשות, שהתקבלו בשנת 2020, ב-465, ללא פתיחה של עתודות קרקע חדשות – היא קשה עד כדי בלתי אפשרית

דוד מור:  כלומר, הפוטנציאל שרשות החשמל ומשרד האנרגיה ניתחו היה כמעט אותו הדבר כמו מה שצריך ליישם, ולרוב – זה לא מתכון להצלחה

דוד מור:       הדבר השני הוא שפשוט לא היה אפשר לייצר את האגרו-וולטאי בלי לפתור חסמים מאוד משמעותיים

דוד מור:  כלומר, היו חייבים לשנות את הרגולציה שהייתה באותה עת

דוד מור:  זה לא משהו שהממשלה צריכה לדחוף או לא לדחוף – היא קודם כל צריכה לאפשר

דוד מור:       בתוך החלטת הממשלה שמינתה את הצוות הייתה התייחסות מראש – הממשלה כבר אמרה מה אנחנו צריכים לבחון

דוד מור:  זה נוגע קצת למה הסוגיות המורכבות, וזה גם ייגע לסוגיות שאני חושב שאנחנו צריכים להתייחס אליהן להמשך

דוד מור:  הדבר הראשון היה הקצאת הזכויות להקמת מיזם אגרו-וולטאי

דוד מור:  כלומר, הוועדה תצטרך לדון באיך מקצים זכויות להקמת אגרו-וולטאי; האם זה נעשה רק במכרז? איך מקצים זכויות לאגרו-וולטאי למי שהוא כבר חקלאי קיים? האם זה דומה לסולארי הקיים, או שזה בצורה אחרת לחלוטין מבחינת אילו חוזים זכאים לזה? איך מבטיחים עיבוד חקלאי אפקטיבי של הקרקע החקלאית?     רענן נגע בזה

דוד מור:  היו פה דיונים מאוד מורכבים

דוד מור:  בסוף, חקלאות בישראל היא לא בתכנון מרכזי - - -     

אלון שוסטר: סליחה שאני מפריע

אלון שוסטר:  הנקודות הקריטיות האלה – בקליפת אגוז – הן מוצו, או שהן בתהליך?     

דוד מור: חלקן באו לידי ביטוי בהמלצות הוועדה ובהחלטות שהתקבלו אחריה, וכולן ידרשו מעקב להמשך, ולבחון האם ההחלטות – גם ההחלטות שהתקבלו – מממשות את המטרות

דוד מור:       הבטחת עיבוד חקלאי אפקטיבי זה אירוע מורכב, כי מצד אחד להבטיח את שימוש החקלאים, ומצד שני, אנחנו, כממשלה – לפחות עמדתנו, כאוצר – לא היינו רוצים להיכנס בנעלי החקלאים ולהסביר להם איך לעשות חקלאות

דוד מור:  המתח של איך מבטיחים שיהיה עיבוד חקלאי, ומצד שני, לא אומרים איך לעשות עיבוד חקלאי – הוא מתח שעוד יצטרך לדון ולהיפתר בהמשך

דוד מור:      סוגייה משמעותית נוספת הייתה הקצאה בהליך פומבי של קרקעות חקלאיות

דוד מור:  כלומר, הייתה הבנה שאי אפשר שהדבר הזה – וזה היה מאוד חשוב לרשות מקרקעי ישראל, וצריך לומר שהם גם מימשו את זה, כבר מאז, במספר החלטות לצאת להליכים תחרותיים – יהיה משחק סגור

דוד מור:  שרק מי שחקלאי היום יוכל לקבל את הזכויות האלה

דוד מור:  זה גם עמד בראש הדיונים

דוד מור:      סוגייה נוספת שאני אגע בה, כי היא גם נקודת מעקב, היא הבנה שאנחנו צריכים שהזכות הזו תהיה זכות שחלה על כל המגזרים החקלאיים, לרבות חקלאים עם קרקע פרטית; לרבות המגזר הבדואי – שיש להם אתגרים אחרים, שהם אתגרים שונים משל ההתיישבות החקלאית, כמו, למשל, גודל החלקות

דוד מור:  יש הרבה מאוד דברים שרק התחלנו לדון בהם, ולא הצלחנו למצות את הדיון במהלך הוועדה

דוד מור:      כמה מילים על התהליך: כמו שאמרתי, זה התחיל בקידום הפיילוטים

דוד מור:  הפיילוטים עדיין מקודמים ויש להם כל מיני חסמים – ניגע בזה באיזו דקה, ואני מניח שמשרד האנרגיה בטח ידונו בנושא הזה בהמשך

דוד מור:  אחר כך התקבלה החלטה 208, שהקימה את הצוות ותיקנה חקיקה, כך שמוסדות התכנון יוכלו להתחיל לעשות תכנית מתאר שתאפשר להקים מתקנים אגרו-וולטאים בהליך של היתר, מתוך הבנה שלעשות תכנית מפורטת לכל מתקן זה חסם מאוד משמעותי

דוד מור:       התקבלה הוראה תכנונית – המועצה הארצית נתנה הוראה תכנונית להתחיל לקדם את התכנית, שמקודמת מאז

דוד מור:  פורסם דו"ח לציבור – טיוטת ביניים – בנובמבר

דוד מור:  בתכנית הכלכלית האחרונה, בפברואר 2023, הממשלה החליטה על אימוץ הדו"ח ופרסמה את הדו"ח הסופי, עם תיקונים מינוריים שהתבקשו על ידי משרדים

דוד מור:  למעשה, הצעד הבא שנעשה – שאלה, בעצם, הצעדים להמשך, ואחד מהם כבר נעשה – הוא שהתקבלה החלטת מועצה של רשות מקרקעי ישראל, שעיגנה את המלצות הדו"ח במדיניות רשמית של המועצה

דוד מור:  זה היה המאפשר העיקרי, שיכול לתת עכשיו לשוק הזה להתקדם קדימה

דוד מור:       במקביל, יש צעדים נוספים שהתקבלו בתכנית וטרם מומשו: אישור תמ"א, שעובדים עליה; תביעת אסדרה, שתאפשר להיטיב או להפחית תעריף בהתאם לפעילות החקלאית; והקמת גוף פיקוח במשרד החקלאות – שרענן נגע בו – שיוכל לבחון את הסוגיות

דוד מור:      בכמה מילים על מסקנות הוועדה: מסקנות הוועדה הן פשרות, בסופו של דבר, מנקודות המבט השונות של הגורמים שהיו בוועדה הזו

דוד מור:  קודם כל, הדגש הראשון הוא שרשות מקרקעי ישראל תשווק קרקעות לשוק הפרטי

דוד מור:  זה צעד שאני שמח לומר שרשות מקרקעי ישראל – ויש נציגים שלה פה – כבר יצאה איתו לדרך, והתחילה לשווק קרקעות לאגרו-וולטאי לשוק הפרטי, כדי שייכנסו גורמים חדשים לתחום הזה

איתן ברושי: קרקעות חקלאיות?     

דוד מור: אני חושב שרשות מקרקעי ישראל תוכל להתייחס יותר טוב

איתן ברושי: לא

איתן ברושי:  אתם, הרי, מנהלים את העניינים

איתן ברושי:  אתה משווק קרקע חקלאית לגורמים פרטיים?     

איתן ברושי: זה כבר פורסם; זה קיים

איתן ברושי:  למעשה, אנחנו לא עוסקים פה לגופו של עניין בכמעט שום דבר, כעת

איתן ברושי:  אני רוצה שכולנו נבין איפה עומדים ומהם התחומים לבקרה

איתן ברושי:  אם זה נושא לבקרה – תעלה אותו בדבריך

איתן ברושי:  תודה

דוד מור: טוב

דוד מור:  הדבר השני הוא שהוסכם, בעצם, על כך שכל חוזה חקלאי של עיבוד ארוך טווח – יש שם כל מיני תנאים של אילו גידולים ניתן לעשות – יאפשר למצות 500 דונם של מתקן אגרו-וולטאי

דוד מור:  לא רק החוזים של קיבוצים ומושבים, אלא גם בחלקה א', שלא הייתה בעבר; גם בחוזים של מטעים; גם בחוזים של חוות חקלאיות

דוד מור:  אם שכחתי משהו – בטח טל או גלית יוכלו להרחיב

דוד מור:       חלק נוסף, שהוא מאוד משמעותי, זה צמצום של תמריצים

דוד מור:  בעבר, במנגנון של סולארי קרקעי, בגלל שזה היה ממש שינוי של השימוש בקרקע – היו דברים שהיישוב שקיבל את הזכות היה צריך לעשות, וגם הם השתנו

דוד מור:  למעשה, יש פחות דברים שכל חקלאי צריך להחזיר כדי לממש את הזכות הזו

דוד מור:       הבטחת המשך פעילות חקלאית על סמך פיקוח ותמריצים – בשורה: הוועדה המליצה שגם בהיבטי מחיר הקרקע וגם בהיבטי תעריף החשמל, ככל ומתגלה, על ידי פיקוח של משרד החקלאות, שהמתקן לא ממשיך לעשות פעילות חקלאית משמעותית – ומשרד החקלאות יכול להתייחס, או יתייחס בהמשך, למה זו פעילות חקלאית משמעותית – הוא ישלם על זה באובדן תעריף או בתשלום קרקע גדול יותר

דוד מור:       מדיניות תכנונית תומכת היצע נרחב – זה בתכנית המתאר; הקמת מתקנים גם במרכז – היום יש קשיים מאוד משמעותיים ברשת, וכדי שבאמת אפשר יהיה למצות את זה – צריך להקים גם באזור המרכז; קביעת הנחיות להפחתת השפעה סביבתית, צמצום הגידור וסוגיות כאלה, שהיו מאוד משמעותיות לגורמים הסביבתיים בוועדה

דוד מור:  ההחלטה, כאמור, אימצה את הדברים ואימצה את הדו"ח

דוד מור:  הייתה קבלת מועצת רמ"י, שכבר התקבלה, והוחלט על הקמת יחידת פיקוח חקלאי

דוד מור:      אסדרת רשות החשמל – רשות החשמל אמרה שהיא תבצע אסדרה ותתחשב בהיקף הגידול

דוד מור:  קידום ואישור של תמ"א אגרו-וולטאית ארצית, שכאמור – זה בתהליכים; והחלטה נוספת: אמרתי בהתחלה שהצוות לא מיצה את הסוגייה של קרקעות פרטיות והמגזר הבדואי, ולכן לצוות יש צוות המשך, שצריך להיות ממונה בעת הקרובה, שיוכל להמשיך לעבוד ולבחון מהם החסמים בסקטורים הספציפיים האלה

דוד מור:      אתגרים עיקריים להמשך: אסדרה מעודדת אגרו בעולם בילטרלי

דוד מור:  אני לא ארחיב יותר מדי על הנושא, אבל משק החשמל עובד שינוי מאוד משמעותי באופן שבו אסדרות עובדות, וזה אתגר

דוד מור:  ייצרו אסדרה, אבל זו סוגייה שבאה לפתחי רשות החשמל

דוד מור:      רענן נגע בהקמת הפיקוח

דוד מור:  יש פה מתח בין קשיחות לבין היכולת לבחון פונקציונלית, בצורה טובה, את הגידולים החקלאיים

דוד מור:  מעבר כאמור לתנאים פונקציונליים – בטווח הארוך לא היינו רוצים להגיד לחקלאים האם זה בגובה של ארבעה מטרים, שלושה מטרים או חמישה מטרים, אלא פשוט להבטיח את המהות ולתת להם את הגמישות

דוד מור:      כמה נקודות להמשך עבודה: בעצם, חלק מאוד משמעותי, שנוגע כבר עכשיו, הוא הסוגייה של חיבורים

דוד מור:  כלומר, גם הפיילוטים, שאמנם אנחנו לא חיכינו להם באסדרה - - -     

אלון שוסטר: אתה מדבר על חיבורי האגרו-וולטאי לרשת?     

דוד מור: כן

אלון שוסטר: תשאיר את זה כך, כנקודה

אלון שוסטר:  הלאה

דוד מור: בסדר גמור

דוד מור:  אז סוגייה אחת היא חיבורי חשמל בפיילוטים; סוגייה שנייה היא הסוגייה של הפיקוח

דוד מור:  מהאופן שבו אנחנו מבינים – מאוד יכול להיות שתידרש אסדרה חוקית של הנושא הזה

דוד מור:  התמ"א והתנאים שלה – בסוף זה מה שיקבע את כללי המשחק; וצוות המשך, שאנחנו אמונים לקדם אותו, כצוות

אלון שוסטר: תגיד מילה

אלון שוסטר:  במטרה שלי, לפחות, נראה לי שזה בדיוק לגעת בשור בקרניו

אלון שוסטר:  זו הנקודה האחרונה

אלון שוסטר:  כלומר, מיהו הצוות? מי יחליט על כך? מן הסתם הממשלה; והאם הוועדה הבין-משרדית היא העובר של אותו צוות ניהוג בין-משרדי או ממשלתי?     

דוד מור: צוות ההמשך הוא אותו צוות; אלה אותם חברים

דוד מור:  הממשלה החליטה שהצוות ימשיך ללוות את הסוגייה לטווח ארוך, ובמקביל יש לו משימה נוספת, שהתקבלה בהחלטה 176, שהיא לבחון באופן פרטני את הסוגייה של קרקעות פרטיות ושל המגזר הבדואי, שאלה סוגיות שלא הצלחנו לתת להן מענה במסגרת העבודה המרכזית

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  שמואל מהממ"מ, מתוקף התארכות הפתיחה – אתה מתבקש לעמוד בארבע דקות

ד"ר שמואל חן: בסדר גמור

ד"ר שמואל חן:  ד"ר שמואל חן, מרכז המחקר והמידע של הכנסת

ד"ר שמואל חן:  אני רוצה, בפחות מדקה, לסקור קצת את ההיסטריה של האגרי-וולטאי בישראל

ד"ר שמואל חן:  אנחנו, במרכז המחקר והמידע, התחלנו להתעניין בתחום הזה כבר בשנת 2019, וזו הייתה בדיוק התקופה שפניתי לרענן ולעוד גורמים כדי להתעניין

ד"ר שמואל חן:       בשנה הראשונה הייתה התנגדות די מוחלטת לכל הקונספט של האגרי-וולטאי, אבל אחרי שנה משרדי הממשלה – בעיקר החקלאות והאנרגיה – הפכו את ההתייחסות שלהם למאוד חיובית לגבי הנושא הזה

ד"ר שמואל חן:  שוב, כאן עידו סקר את הקמת הצוות הבין-משרדי, ואני חייב לומר שהפעילות של הצוות הבין-משרדי, שהגיעה לשיא עם הפרסום של הדו"ח בנובמבר 2022, הייתה יוצאת מן הכלל, ודוגמה קלאסית ומיטבית לשיתוף פעולה בין משרדי הממשלה

ד"ר שמואל חן:  אני מברך על זה גם את עידו, אישית, ואת מי שריכז את כל הפעילות הזו

ד"ר שמואל חן:      זו בדיוק הנקודה: בערך בשנה האחרונה – אנחנו לא רואים את התיאום הבין-משרדי, והתחושה הכללית היא שיש איזו שהיא עצירה

ד"ר שמואל חן:  לכן אדוני צדק בכך שזו נקודת מפתח – המשך שיתוף הפעולה והשיתוף הבין-משרדי

ד"ר שמואל חן:       אני רוצה לציין כמה נקודות מדוע זה כל כך חשוב - - -     

אלון שוסטר: אני ממש מבקש: כולנו מודעים לחשיבות ולווקטורים הצולבים

אלון שוסטר:  אני מבקש לשים דגש, בשלב הזה, על הפערים ועל האתגרים

ד"ר שמואל חן: בעניין הזה בדיוק – אני רוצה לציין אתגר

ד"ר שמואל חן:  אנחנו רואים, לדוגמה, פרסום של מכרז של מנהל מקרקעי ישראל על 700 דונם אגרי-וולטאי בדרום, אבל האם נשקל כל העניין של ההולכה? זו שאלה אחת

ד"ר שמואל חן:  שאלה נוספת, בעניין הזה של התיאום, היא שאלת התעריף

ד"ר שמואל חן:  זו שאלה קרדינלית, כי אם היזם והחקלאי לא ירגישו בנוח עם התעריף המתקבל – לא יהיו כאן מערכות אגרי-וולטאיות

ד"ר שמואל חן:  השאלה היא: האם יש תיאום בין כל המערכות שיש להן היבטים פיננסים, כדי לקבוע, בסופו של דבר, את התעריף ואת התשלומים שהחקלאי צריך לשלם

ד"ר שמואל חן:      עוד דבר שצריך לדבר עליו – שהוא לא ברור, ואני חושב שהוא מאוד חשוב לצוות שיוקם – הוא אופי ההתקשרות בין היזמים, החקלאים, האגודות החקלאיות ורמ"י

ד"ר שמואל חן:  איך מוסדרים היחסים ביניהם? אני רוצה להתייחס ממש בנקודה לאחת החשיבויות הגדולות של הנושא האגרי-וולטאי, שלא הועלו כאן על ידי משרד החקלאות, והיא האפשרות לחדש את המרקם הכפרי

ד"ר שמואל חן:  אנחנו יודעים שמאז שנות ה-80 של המאה הקודמת – המרקם הכפרי מאוד התדרדר

ד"ר שמואל חן:  יש כאן אפשרות להחזיר את החקלאי לאדמתו; לאפשר לו פרנסה בכבוד; ולחדש מרקם כפרי שאולי לא הכרנו קודם, אבל בכל זאת – הוא משהו מיוחד

ד"ר שמואל חן:      אני רוצה להתייחס לנושא של המידע, שדיברו עליו

ד"ר שמואל חן:  אני חושב שמאוד חשוב שהמידע שיתקבל מהפיילוטים ירוכז באתר חדש שיוקם, ושיהיה פתוח לכלל הציבור עד כמה שניתן, ושבו כולם יוכלו לחלוק ולראות את המידע הניסיוני שמתקבל, כדי להמשיך הלאה את העבודה

ד"ר שמואל חן:      אני רוצה להתייחס לעוד נקודה אחת: החשש שרענן העלה מהירידה בתפוקה החקלאית

ד"ר שמואל חן:  צריך לזכור שאגרי-וולטאי זה יצירה חדשה

ד"ר שמואל חן:  אנחנו מתייחסים ליעילות הכללית של יחידת השטח

ד"ר שמואל חן:  מכון פראונהופר, שאנחנו סקרנו את העבודה שלו, מראה שלפעמים אחוז היעילות יכול להגיע ל-186%, כי אתה מצרף כאן גם את היעילות הכלכלית של המערכת הפוטו-וולטאית וגם את המערכת החקלאית, אז גם אם יש ירידה - - -     

אלון שוסטר: על פי זה אפשר גם לייבש את השדות ולהגיע ליעילות כלכלית גבוהה

אלון שוסטר:  המון תודה לשמואל, שיש לו גם עניין אישי חיובי, ואין פה ניגוד עניינים

אלון שוסטר:  אנחנו נעבור לאריאל פרינץ, מנהל תחום בכיר של תכנון פיזי, משרד האנרגיה

אלון שוסטר:  אתם שותפים מרכזיים, מחותנים למהלך

אלון שוסטר:  קודם כל, איך חיי הנישואין עם החקלאות? עובד טוב?      

אריאל פרינץ: כן

אריאל פרינץ:  דבר ראשון, אני מוכרח להגיד שאני מתחבר לאמירות שנאמרו כאן על שיתופי הפעולה

אריאל פרינץ:  אני חושב שהתחום האגרו-וולטאי בהחלט הביא לשיתופי פעולה בין-משרדיים – אנחנו עם משרד החקלאות, מינהל התכנון, משרד האוצר וגם המשרד להגנת הסביבה – ואני חושב שאנחנו מקדמים אותו בצורה מאוד יפה

אריאל פרינץ:  אנחנו בהחלט רואים את האגרו-וולטאי כאחד הווקטורים כדי להגיע ליעדים לייצור באנרגיה מתחדשת; אנחנו צריכים להגיע ל-30% בשנת 2030

אריאל פרינץ:  אנחנו צריכים אלפים רבים של מגה-וואטים בתחום האנרגיה המתחדשת - - -     

אלון שוסטר: אולי תסבר את האוזן של כולנו: נגיד שמגיעים ליעד – והלוואי שזה יהיה ב-2030 – על פי תפיסתכם, איזה אחוז מה-30% יהיה מאגרי-וולטאי?     

אריאל פרינץ: אני לא יכול להגיד בדיוק איזה אחוז מתוך ה-30% יהיה מאגרו-וולטאי, אבל בהחלט צריך אלפים של דונמים גם בתחום האגרי-וולטאי

אלון שוסטר: אני חושב שמדובר על עשרות אלפים, ורענן אמר שיותר

אלון שוסטר:  אם מישהו יודע לעשות את החשבון – אני אשמח להבין, כי זה רלוונטי למה נשאר מהחקלאות אחרי שמגיעים ליעדים, וזה רק 30%

אריאל פרינץ: סך הכל

אריאל פרינץ:  אז אני אגיד על כמה מהלכים מרכזיים שנעשו: כמובן המו"פים – זה היה התכנון של משרד האנרגיה, וזה נערך יחד עם משרד החקלאות

אריאל פרינץ:  אנחנו הקפדנו לתת כאן כמות אדירה של אתרי מו"פ

אריאל פרינץ:  התמ"א עצמה מאושרת, ואני מקווה שהיא תוגש ממש בשבועות הקרובים לאישור הממשלה, ואחרי זה נגיע לתוך היתרי הבנייה

אלון שוסטר: אני רוצה לחדד שאלה תקציבית

אלון שוסטר:  דובר מקודם על סכום של מיליונים לשנה או לשלוש שנים

אלון שוסטר:  אתם שותפים לתקצוב הזה?     

אריאל פרינץ: כן

אריאל פרינץ:  יש גם השתתפות של משרד האנרגיה

ד"ר יעל הרמן: יעל הרמן, ראש אגף מו"פ במשרד האנרגיה

ד"ר יעל הרמן:  האופן שבו משרד האנרגיה נותן כסף זה א', דרך רשות החשמל, כי יש תעריף ייעודי לפיילוטים, שזה הכי משמעותי; ו-ב', חלק מהכספים הם ממענקי מחקר שקיבלנו לאורך השנים

ד"ר יעל הרמן:  במצטבר זה יהיה משהו כמו 15 מיליון ₪

אריאל פרינץ: אבל זה לא למו"פים האלה

אלון שוסטר: בסדר גמור

אלון שוסטר:  הבנו שמשרד החקלאות היה רוצה יותר, וכולנו, בכלל, היינו רוצים לייצר קביעות בעבודה הזו, ב-Strat up nation

אלון שוסטר:  האינטלקט המשותף דורש השקעה של הרבה כסף והרבה תיאום

אריאל פרינץ: בהמשך להחלטת הממשלה 208, אנחנו ערכנו איזה שהוא מסמך מדיניות תכנוני – שגם הבאנו אותו לפתחה של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה – שסקר את הנושאים העיקריים שצריך לעסוק בהם כשמדברים על מתקנים אגרו-וולטאיים אל מול מתקנים קרקעיים

אריאל פרינץ:       עקב מסמך המדיניות הזה גם ניתנה הוראה לעריכה של תמ"א, וחלק מהדברים שהועלו כאן הם באמת דברים שנידונים במסגרת ועדת היגוי של התמ"א; נושאים כמו איפה אפשר יהיה לקדם את המתקנים האגרו-וולטאיים – אנחנו רוצים לראות אותם גם באזור המרכז, איפה שכרגע לא ניתן לקדם מתקנים קרקעיים, כי אלה האזורים שבהם יש את הצריכה של החשמל וחיבורי הרשת הרבה יותר נוחים

אריאל פרינץ:       זה אחד מהדברים שאנחנו רוצים להכניס לתוך התמ"א, וכן אזורים נוספים שבהם יהיה אפשר לקדם יותר ויותר את העובדה שהאגרו-וולטאי הוא דו-שימוש; גם באזורי הצפון

אריאל פרינץ:  אנחנו רוצים לבחון איפה אפשר לעשות אגרו-וולטאי ברישוי; כלומר, לא להידרש לתכנית מלאה, אלא להוציא היתרים – מהם ההיקפים הנכונים ואיפה יהיה נכון לעשות את זה

אלון שוסטר: מכיוון שאני רואה חשיבות גדולה לנקודה הזו, של לייצר איפה שאפשר לחבר, ולא להעמיס על הקושי הכללי – כי הוועדה הזו שמעה גם על הקושי הגדול, העקרוני, של חיבורים והולכה של חשמל מאנרגיות מתחדשות – האם אולי, אחר כך, גם המינהל ורשויות אחרות יוכלו להתייחס לשאלה: עד כמה זה אכן אפשרי? או עד כמה חסמים יש להקמת פרויקטים במרכז? אני מניח שיש פה קושי יותר גדול, אבל אולי אני טועה

אריאל פרינץ: בסדר גמור

אריאל פרינץ:  ככלל, במרכז, כרגע, החסמים הם לא חסמי רשת, אלא החסם הוא חסם תכנוני

אריאל פרינץ:  אי אפשר לקדם תכניות במרכז; זה פשוט בלתי אפשרי

אלון שוסטר: בסדר

אריאל פרינץ: הייתה גם את סוגיית הגידור של המתקן עצמו – זו סוגיה שעלתה, ושעולה גם במסגרת העריכה של התמ"א

אריאל פרינץ:  גם כאן אנחנו הצגנו איזה שהוא מתווה לוועדה לשמירה על הקרקע החקלאית, שבו אנחנו אומרים שככל והיזמים יבואו למשרד האנרגיה ויציגו איזו שהיא תכנית אבטחה – כלומר, יראו כיצד הם יכולים לאבטח את המתקן עצמו – לא יידרש גידור באותם מתקנים שמונחים על ידי משרד האנרגיה – אני מדבר על המתקנים הגדולים, מעל 5 מגה – למעט הרכיבים הקריטיים; כלומר התחמ"ש, התחמ"ג וכל הדברים האלה

אלון שוסטר: הגידור נחוץ לבטיחות?     

אריאל פרינץ: הגידור הוא גידור ביטחוני, וכיוון שהפאנלים - - -     

אלון שוסטר: בטיחותי או ביטחוני?     

אריאל פרינץ: ביטחוני

אריאל פרינץ:  יש גם אלמנטים בטיחותיים, אבל מה שסובב את החלקות הוא בעיקר עניין ביטחוני

אריאל פרינץ:  כיוון שהפאנלים מוגבהים מעל הקרקע – יש בהחלט אפשרות להסיר את חובת הגידור בחלף אמצעים אחרים

אריאל פרינץ:  הדבר הזה צריך להתאפשר על ידי משרד האנרגיה, והוא בהחלט דבר ישים

אריאל פרינץ:  מה שאנחנו כן נדרוש לגדר זה את הרכיבים הקריטיים; כלומר, התחמ"ש, השנאים, הממירים וכו' – עדיין יישארו תחת חובת גידור

אריאל פרינץ:  אני לא מדבר, כרגע, על גידור חקלאי – שזו סוגייה אחרת, שלא נוגעת למשרד האנרגיה

אריאל פרינץ:      במקביל לזאת, חשוב להגיד שהתמ"א מתקדמת, ואנחנו מעריכים שברבעון הראשון של השנה הבאה, לפי תכנית העבודה, אנחנו גם נפקיד אותה

אריאל פרינץ:  אבל יש מתקנים מסחריים; השוק עובד ומקדם תכניות, גם במחוז הצפון, גם במחוז - - -     

אלון שוסטר: על איזו תמ"א אתה מדבר? הכללית?     

אריאל פרינץ: הכללית

אלון שוסטר: מה הפער כרגע? אישור על ידי הממשלה?     

אריאל פרינץ: התמ"א של המו"פ היא תמ"א נפרדת

אלון שוסטר: לא

אלון שוסטר:  אני מדבר על הממשלה; מה שאמרת שחסר

אריאל פרינץ: המו"פ צריך אישור ממשלה

אריאל פרינץ:  הסתיימו הליכי התכנון שלו, ואישרנו אותו במועצה הארצית

אריאל פרינץ:  התמ"א הכללית עוד צריכה לעבור את הליך התכנון המלא

אלון שוסטר: בסדר, תודה

אריאל פרינץ: חשוב לי להגיד שאני מכיר לפחות עשר יוזמות של מתקנים מסחריים שונים, שנמצאות בהליכים שונים בוועדות התכנון

אריאל פרינץ:  אנחנו, בוועדות, תומכים

אריאל פרינץ:  אנחנו רואים את העבודה כעבודה במקביל, ולא מחכים לסיום המו"פים; ייקחו כמה שנים עד שיהיו מסקנות

אריאל פרינץ:  באופן כללי, אנחנו מאוד בתוך האירוע הזה

אלון שוסטר: אני רק רוצה לחדד: אותן עשר יוזמות מסחריות, פלוס מינוס, מתקדמות בלא התניה להבשלת התמ"א? זו המשמעות?     

אריאל פרינץ: ללא התניה להבשלת התמ"א

אריאל פרינץ:  מה שחשוב להגיד זה שכרגע, כיוון שאין תמ"א ואין מחקר – במסגרת אותן תכנית יש תנאים יחסית קשיחים של גובה, אחוזי כיסוי וכו'

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  אנחנו עוצרים עם הרשויות הממלכתיות

אלון שוסטר:  אני מבקש מדובי מילר, שמגיע הנה, והוא רב כובעים ויכולות, לגעת, בין השאר, בשאלה: מהם, להערכתך, הפערים שקיימים היום? שים דגש עיקרי על האתגרים שעומדים במדינת ישראל באופן כללי

דב מילמן: לפני הפערים, אני חושב שההסתכלות על אגרו-וולטאי צריכה להיות שונה מאשר "איך תסתדר החקלאות עם האנרגיה" או "איך האנרגיה תסתדר עם חקלאות"

דב מילמן:  אני חושב שיש פה הזדמנות חד פעמית לעשות חקלאות אחרת, ואז חלק גדול מהשאלות שעולות פה – מתייתרות

דב מילמן:       לי אין בעיה עם העמודים בשטח; אני חושב: "מה אני יכול לעשות עם העמוד בשטח לטובת החקלאות?"

דב מילמן:  לי אין בעיה עם הריסוס, כי יכול להיות שאם יש לי מבנה מעל שטח – כל שיטת הריסוס תשתנה לחלוטין

דב מילמן:  זה גם מייתר חלק מהוויכוח על צדק חלוקתי

דב מילמן:  אני חושב שצריכה להיות חקלאות אחרת

דב מילמן:      כשאנחנו היינו צעירים – גררנו קווים בכותנה

דב מילמן:  הילדים שלנו כבר לא רוצים לעשות את זה, ובוודאי לא הנכדים שלנו

דב מילמן:  אם רוצים חקלאים צעירים – צריך חקלאות אחרת, ובעיניי, השילוב של אגרו-וולטאי הוא "בית חרושת למזון"

דב מילמן:  צריך להתייחס לזה אחרת, ואז אפשר להפוך חלק גדול מהבעיות שמעלים פה לסיכויים, במקום להתייחס אליהן כמגבלות וסיכונים

קריאה: כמו ההצללה

דב מילמן: בוודאי

דב מילמן:  כל הדברים האלה

דב מילמן:  אבל בסופו של דבר, בצד כל הדברים – צריך להיות עסק כלכלי, וכשהיום מניחים קו מים לשטח שמתוכנן לגדל כותנה – לא אומרים "תניח קוטר יותר גדול, כי אולי פעם תרצה לגדל שם בננות"

דב מילמן:  צריך להתייחס לכל העסק הזה כעסק כלכלי, ואם יצטרכו להחליף – יחליפו

דב מילמן:       אני בוודאי לא אפתיע אתכם: כנראה שבעוד 20 שנה – הטכנולוגיה תהיה שונה לגמרי

דב מילמן:  אני חושב שזה לא במקום להתווכח היום על מה יקרה בעוד X שנים כשירצו להחליף גידול

דב מילמן:  אני מניח שלא ייקחו 20 שנה עד שיהיו פאנלים שקופים, או חצי שקופים

דב מילמן:  צריך להבין שאנחנו נמצאים בעולם אחר

אלון שוסטר: דובי, הנקודה הקריטית הזו ברורה

אלון שוסטר:  אני רק רוצה לוודא שאתה מסכים לעיקרון של שמירה לאורך עשרות השנים, לדורות הבאים, על ניצול וייעוד הקרקע החקלאית

דב מילמן: לחלוטין

דב מילמן:  להיפך; אני חושב שלא צריך לשמור על החקלאות, אלא לפתח אותה

דב מילמן:  אני חושב שזו יכולה להיות חקלאות אחרת לחלוטין

דב מילמן:  מבחינת חסמים – כמובן שלא צריך להזכיר את נושא ההולכה, שהוא נושא קריטי

דב מילמן:  אני שמח לשמוע שמורידים את הסיפור של צמוד דופן

אלון שוסטר: לא מורידים; יש בקשה לשנות את הקריטריונים

דב מילמן: אני חושב שבנושא ההתייחסות מול רמ"י – צריך לדעת שאנחנו הולכים, גם בשאר התחומים, לחקלאות אחרת

דב מילמן:  אם יש בנגב שותפות של 40,000 דונם של ארבעה קיבוצים, ולכל אחד מהם יש זכות ל-500 דונם אגרו-וולטאי – אין היגיון, על פניו, שבארבע פינות של ה-40,000 דונם – כל אחד יעשה את החלקה שלו, כי יש בעיות הולכה, ויש עניין של אופטימום חקלאי – לעשות גידולים מתאימים בקרקע חקלאית מתאימה

דב מילמן:  לכן צריך למצוא איזה שהוא סידור אחר – של החכרת משנה, או משהו אחר

דב מילמן:  כלומר, להפסיק עם הסיפור הזה שהקרקע צריכה להיות - - -     

אלון שוסטר: ברור

אלון שוסטר:  רק כדי להבין: זו נקודה שמונחת לפתחה של המועצה, נכון? כדי להבין את הדינמיקה של קבלת ההחלטות

גלית ויטנברג: אני גלית ויטנברג, מנהלת האגף החקלאי

גלית ויטנברג:  אנחנו נמצאים בשלב הראשון

גלית ויטנברג:  אני אעריך טיפה אחרת: אתם ראיתם שרמ"י הייתה הקטר של הדבר הזה, וכל השותפים עזרו לנו מאוד

גלית ויטנברג:  אני יכולה, דרך אגב, להגיד – עם כל השנים שבהן כל אחד אמר מתי הוא התחיל – שהיום אני עברתי וראיתי שהחלטת ההנהלה הראשונה שאני הבאתי, בהנהלת הרשות, הייתה לפני שלוש שנים, ב-2020

גלית ויטנברג:  איך שהוא, אני הפכתי להיות מומחית מאוד גדולה בכל הדברים של אנרגיה מתחדשת

גלית ויטנברג:  רק השבוע, בהנהלה, התחלתי להסביר על המעבר מ-AC ל-DC וכו'

גלית ויטנברג:       אני רק אגיד: הבקשה הזו של דובי עלתה גם בדיונים של הצוות, וגם בפני המועצה

גלית ויטנברג:  אנחנו נמצאים פה במצב שעוד לא עשינו את הפיילוטים; עוד לא עשינו את התכנון; עוד לא עשינו את הפרויקט הראשון

גלית ויטנברג:  500 דונם לכל יישוב זה היקף עצום, ולפני שאנחנו מתחילים לדבר על ה-2,000 דונם ועל ה-4,000 דונם – אפשר לחזור ולתקן החלטת מועצה

גלית ויטנברג:  אנחנו עושים את זה בשום שכל

גלית ויטנברג:  אנחנו נתחיל עם ה-500 הדונם, וכשאנחנו נראה איך הדברים עובדים - - -     

אלון שוסטר: הוא שם דגש על כך שיש התאגדות

דב מילמן: לא הבנת אותי, גלית

דב מילמן:  לא ביקשתי להגדיל מכסה

גלית ויטנברג: דיברת על כמו הוראת השעה שיש לנו לגבי המיזמים המשותפים

איתן ברושי: הוראת השעה של 1,000 דונם

איתן ברושי:  היא בתוקף

גלית ויטנברג: אז אני אגיד על זה עוד מילה: כשיש לנו מצב שבו יש משבצות סמוכות – הן יכולות לעשות מיזם ביחד, והוא לא נחשב מיזם משותף, כי הוא לא מחייב לעשות איזה שהוא חליפין בקרקע

גלית ויטנברג:  הן פשוט סמוכות; תא השטח הוא רציף והן עושות אחד

גלית ויטנברג:       כאשר אנחנו מדברים על מצב שבו זה לא רציף, ועושים איזו שהיא החלפת שטחים – יש משבצת אחת במקום אחד ומשבצת אחרת במקום אחר, וכדי להגדיל הם מחליפים את קרקע המשבצת – על זה הוא מדבר

גלית ויטנברג:  את הדבר הזה, של המיזמים המשותפים, של ממש להחליף את קרקעות המשבצת – לא הכנסנו לעולם האגרו

גלית ויטנברג:  אנחנו היינו מודעים אליו, וגם אמרנו, אז, לדובי: נגמור את שלב א' – נעבור לשלב ב'

אלון שוסטר: תודה בינתיים, גלית

אלון שוסטר:  את תוכלי להמשיך בהמשך

דב מילמן: עוד כמה נקודות: א', צריך להבין שאלה פרויקטים מורכבים, ולכן צריך לתת הקלות, למשל, בעבודות בגובה אפס, כי אם רוצים לטעת מטע ושהוא יהיה עם מערכת סולארית – רצוי מאוד, מהניסיון שלנו - -     

אלון שוסטר: ברור

אלון שוסטר:  לקדם תשתיות

דב מילמן: - - שהרשתות יהיו קודם, ורק אחרי זה לטעת את המטע, כי אחרת יש נזקים

דב מילמן:  לכן צריך להבין שצריך לעבוד קצת - - -     

אלון שוסטר: על איזה גורם מדובר פה? לשכת התיכנון? מי הנציג של התכנון? חונה אצלכם דיון בבקשה כזו, לקידום תשתיות?     

אוריאל לין: אני לא מכיר את הרמה הזו של הפרטים

אלון שוסטר: אז תדברו

אלון שוסטר:  מאה אחוז

אלון שוסטר:  דובי

דב מילמן: יש, לעיתים, חוסר התאמה בין אורך הגידול החקלאי – זיתים, לצורך העניין – לבין - -      

אלון שוסטר: משך הרישיון

דב מילמן: רישיון הייצור, וכו'

דב מילמן:  צריך לראות איך, כשמתאימים לזה, כדי שלא יהיה מצב, תיאורטית, לפי מה שכתוב היום, שנגמר רישיון הייצור וצריך לפרק את המערכת

דב מילמן:  אני חוזר למה שאמרתי בהתחלה – המערכת צריכה לשמש גם כסיוע לחקלאות

דב מילמן:      אני חוזר פה לאגרו-בלוף

דב מילמן:  אני מאוד מודע לזה, ואני חושב שאסור לוותר בזה במילימטר

דב מילמן:  מצד שני, צריך להבין שאנחנו מדברים על פרויקטים ארוכים

דב מילמן:  מחר עוד חכם יגיד שכל נושא הגנת הצומח הוא מיותר, ובכלל לא צריך אותו, ומוחרתיים נכנס איזה מזיק לאבוקדו והעצים מתים

דב מילמן:  אז שבוע אחרי זה – אותו אחד מקבל קנס? המממנים לא יסכימו לממן פרויקטים בניסוח הזה

דב מילמן:  צריך למצוא איזה שהם כללים; שיהיה איזה שהוא גורם אובייקטיבי, שיגיד מתי זה אגרו-בלוף ומתי זה כוח עליון, נגיד, לצורך העניין

אלון שוסטר: בסדר גמור

אלון שוסטר:  הנקודה ברורה

אלון שוסטר:  חילופי הדברים בין הגורמים הממשלתיים מעידים על כך שהם רושמים לעצמם כדי להגיב

אלון שוסטר:  אנחנו לא ניתן פתרונות כאן, כרגע

אלון שוסטר:  אתה נותן דוגמאות לצורך בהאצת המשא ומתן, או השיח, בין הגורמים

אלון שוסטר:  כן

דב מילמן: הזכירו פה את נושא התעריפים

דב מילמן:  אנחנו מכירים את זה גם ממערכות נוספות בבריכות דגים

דב מילמן:  בשנים הראשונות – המערכות מאוד יקרות ולוקח זמן, ולכן אין ספק שבתקופה הראשונה – צריך לתת תעריפים עודפים

דב מילמן:  מי שקצת מתמצא במה שקורה בעולם – יש פער אדיר בין מה שנותנים בצרפת, למשל, לבין מה שנותנים בארץ, והפרויקטים, הרבה פעמים, הם על גבול הרווחיות

דב מילמן:       עוד משהו שהוא בשוליים, ולא בדיוק אגרו: לדעתי, כל מה שקשור בחקלאות שלא מפריע לחקלאות – צריך להתייחס אליו כדו-שימוש

דב מילמן:  למשל: טרקרים לאור דרכים חקלאיות

דב מילמן:  זה לא פוגע כהוא זה בחקלאות

דב מילמן:  היום, לפחות, להבנתי, לפי החוק היבש – זה נכלל ב-250 דונם אם זה נחשב כקרקעי ואין שום סיבה לא לנצל את המערכות האלה

דב מילמן:  הזכירו כבר את הצורך בתכלול בין כל משרדי הממשלה

דב מילמן:  כל השאר זה דברים פרטיים קטנים - - -     

אלון שוסטר: תודה, דובי

אלון שוסטר:  תודה רבה על כל מה שאתה עושה

אלון שוסטר:  אני מבקש מאיתן, בקצרה

איתן ברושי: תודה רבה

איתן ברושי:  אני רוצה לומר שנקודת המוצא, אלון, חברי, היא לא החקלאות, אלא היעד של אנרגיה מתחדשת

איתן ברושי:  לא המציאו את השאלה של אנרגיה מתחדשת כדי לפתור את בעיית החקלאות, ואנחנו לא הבעיה – אנחנו הפתרון; כמו ברוב הנושאים האחרים

איתן ברושי:  לכן צריך לומר גם לחבריי, עובדי המדינה, שממשלת ישראל אחראית לכך שאנחנו לא עומדים ביעדים – לא של החלטות הממשלה ולא בהתחייבויות הבין-לאומיות

איתן ברושי:  אנחנו, בשנת 2023, רחוקים, ולא בצדק, מעמידה ביעדים, ויש אחראים לכל דבר

איתן ברושי:  האחריות היא לא בשמיים; היא פה, סביב השולחן

איתן ברושי:  לא כולם בשולחן עכשיו, זה נכון

איתן ברושי:      לכן צריך לומר, קודם כל: לא עומדים בתכנית ולא ביעדים

איתן ברושי:  אני רואה שהאוצר יצא עכשיו

איתן ברושי:  אני לא מכיר את הוועדה הזו מהתקופה שאני עסקתי בזה, עם חברי, איתן פרנס, אבל בגדול, צריך לומר שממשלת ישראל – ואמרתי את זה לממשלה הקודמת – לא מתנהלת כמו במצב חירום

איתן ברושי:  אם אנחנו במצב חירום של אנרגיה מתחדשת, של משבר האקלים, אז התהליכים שאתם אומרים – חלקם לא התממשו גם בחזון של שר החקלאות הקודם

איתן ברושי:  לכן היה צריך לנקוט בצעדים יותר דרמטיים, ובהוראות שעה, ולדלג על שלבים לא הכרחיים, כדי להגיע לתוצאה של עמידה ביעדים, שהיא קריטית; בוודאי לאור משבר האקלים

איתן ברושי:      אנחנו, החקלאים, כמו תמיד – אני עכשיו מייצג פה גם את מאגרי המים, כיו"ר מים לישראל – הפתרון, ולא הבעיה

איתן ברושי:  חלק גדול מהבעיה מונחת אצל הפקידות ובמשרדי הממשלה

איתן ברושי:  לכן, אני רוצה לומר, לגבי ה-500 דונם: זה לא דבר פשוט

איתן ברושי:  הייתה החלטה, שאני הובלתי אותה בכנסת ה-20

איתן ברושי:  רצינו 1,000 דונם, כי אמרנו: "לא עושים פרויקטים ב-250 דונם, וגם לא חסרה אדמה בחלק גדול מאזורי הפיתוח"

איתן ברושי:  אפילו לא התפשרו על לתת את זה לאזורי עימות ועדיפות לאומית

איתן ברושי:  אמרו: "1,000 דונם, אבל שמורכב מארבעה קיבוצים או מושבים"

איתן ברושי:       רק לעשות את הפאזל הזה זה פרס נובל, למי שמצליח, אבל היו כמה שהצליחו

איתן ברושי:  עכשיו – חוזרים ל-500 דונם, מעבר לשאלה של דובי, שהוא המומחה הכי גדול לנושאים האלה

איתן ברושי:  לכן אני חושב שצריך לחבר

איתן ברושי:  גם צמוד דופן

איתן ברושי:  מה זה צמוד דופן? למה? למפעל? לבית קברות? לדרך? למטע? ליישוב? אין גבול לשאלות ששואלים, שלא מאפשרות להתקדם

איתן ברושי:      אני רוצה עוד הערה אחת, שר החקלאות לשעבר

איתן ברושי:  אתה עוד היית שר החקלאות ופיתוח הכפר

איתן ברושי:  היום לקחו את הכפר – רענן יכול להסביר למי – ואני מקווה שלא קוברים את הרעיון הזה

איתן ברושי:  אני עוד הייתי עוזר שר החקלאות כשהגדירו את המושג הזה, "פיתוח הכפר"

איתן ברושי:  לכן אני חושב שאנרגיה מתחדשת, ולא רק זו שהוזכרה פה, היא גם חלק מהיכולת לקיים את האגודות ואת היישובים – גם על הגגות; גם על הבתים; גם בשטחים שוליים

איתן ברושי:  זה לא נכון שעכשיו עוסקים רק באגרו

איתן ברושי:      אני מכיר לא מעט קשיים מיותרים באזור שבו יש אדמות

איתן ברושי:  לכן, אני חושב שצריך לאפשר לא רק את האנרגיה שעסקנו בה, ואני מציע לזכור שבחלק מהמקומות – במיוחד בנגב ובגליל; זו ממשלה שרוצה הרבה נגב גליל

איתן ברושי:  לפחות היא אומרת את זה – צריך לאפשר ליישובים גם יכולת קיום

איתן ברושי:  לא כולם יכולים לחיות מהאדמה, כשהם אפילו קיבלו אדמה זמנית

איתן ברושי:  יותר טוב שיגדלו אנרגיה סולארית מאשר חיטה, או גידול שמתייבש

איתן ברושי:  כי בסוף, השאלה היא גם התיישבותית, ולא רק של אנרגיה

איתן ברושי:  זה אמצעי חינוך

איתן ברושי:      נתקלנו גם במשרד החקלאות – רענן יודע; זה נושא שהוא התנגד לו – בכך שהמניע היה לא רק אנרגיה, אלא גם קיום היישוב

איתן ברושי:  אני מציע, אדוני, עידו – האם בוועדה הזו יש נציג של ההתיישבות והחקלאות? הרי, 86% מאדמות המדינה הן בתחום השיפוט של המועצות האזוריות

אלון שוסטר: בוועדה הבין-משרדית – בוודאי שיש נציגות

איתן ברושי: יש נציג של ההתיישבות? של הארגונים, המועצות? התייצב פה עכשיו ראש מועצה מתמר, שלהם יש הרבה שמש ומעט הכנסות מחקלאות; לא מדברים אחרים

דוד מור: ברוך השם, יש להם מספיק הכנסות

איתן ברושי: זה לא הנושא

איתן ברושי:  יש לנו את עמק בית שאן, שלקחו להם את המים; יש לנו את הערבה

איתן ברושי:  צריך לאפשר ליישובים לחיות, והכנסה מאנרגיה סולארית היא לגיטימית; גם במחיר של איזה שהם שינויים בתפיסות עולם שלעיתים – לא מובילות לשום מקום

אלון שוסטר: תודה, איתן

אלון שוסטר:  אני מבקש מאיתן פרנס, יושב ראש איגוד חברות האנרגיה המתחדשת

איתן פרנס: קודם כל, אנחנו שומעים כאן את איתן ברוש

איתן פרנס:  אני מצטרף לדברים שאיתן אומר מדם לבו, כי הוא באמת ישב כאן בפרלמנט, כאן, בכנסת, לקדם את התחום הזה, במשך כל כך הרבה שנים

איתן פרנס:  תודה, איתן, על כל העשייה שלך

איתן פרנס:  אני רואה שהיא עוד ממשיכה ופועמת

איתן פרנס:       אדוני היושב ראש, אני אנסה להיות יותר תכליתי, וגם מצד שני – יותר ביקורתי

איתן פרנס:  אנחנו מאוד מאוכזבים מהדרך שבה המדינה שלנו מתייחסת לתחום המדהים הזה שנקרא אנרגיה אגרי-סולארית

איתן פרנס:  מאוד מאוכזבים

איתן פרנס:  אדוני, זה תחום משנה עולם

איתן פרנס:  אתה זוכר, כשהיית שר החקלאות

איתן פרנס:  זו ההתמודדות האמיתית עם משבר האקלים

איתן פרנס:  מדינת ישראל עוצרת את הפיילוטים כבר שנתיים, ועוצרת היום את החיבור שלהם לרשת; ל-90% מהפיילוטים, מ-120 חלקות מחקר, אין יכולת להתחבר לרשת בכלל

איתן פרנס:  אפשר לפתור את זה מחר בבוקר, אם ייתנו להם לשים סוללה

איתן פרנס:  תדמיין שאנחנו נחזור עכשיו למועצה הארצית כדי לבקש את התוספת של הסוללות

קריאה: אפשר

קריאה:  התמ"א כוללת גם - - -     

איתן פרנס: של הפיילוטים?     

קריאה: כן

קריאה:  אפשר לשים

איתן פרנס: אז נמצאים כאן אנשי חברת החשמל

איתן פרנס:  אנחנו מקבלים את זה מהשטח, כפידבק, שאנחנו לא יודעים בכלל לאן נוכל לחבר את הפיילוטים לחשמל

אלון שוסטר: אני מתייחס ברצינות להערה, ואני שואל ברצינות: האם טכנית, מבחינה הנדסית, החיבור לרשת הוא תנאי לעצם הפיילוט, בהיבט המחקרי? אני מניח שהתשובה היא לא

איתן פרנס: זה מתחבר לנקודה הנוספת שמלכתחילה – שלחו אותנו להפסיד כסף, כי רשות החשמל קבעה תעריפים לאגרי-סולארי - - -     

אלון שוסטר: הבנתי

אלון שוסטר:  התשובה היא שמחקרית – לא צריך, אבל כלכלית – זה לא נושא - - -

איתן פרנס: אין בעיה; נפסיד עוד יותר כסף

איתן פרנס:  עכשיו אני שואל את השאלה היותר גדולה: דנים בכל השאלות – איך ייראו הפיילוטים העתידיים – למרות שאנחנו בטוחים שהטכנולוגיה תשתנה, אבל במודל הכלכלי, של האגרי-סולארי הבשל, שיבוא אחרי הפיילוטים – לא דנים

איתן פרנס:  ואני יכול להגיד לך, מהיום, מה דינו – דינו כמו הגג הסולארי שלא קם היום, כי רשות החשמל לא מוכנה לאפשר תעריפים שיממנו את הברזלים ואת המערכות המיוחדות

איתן פרנס:  מאין יגיע הכסף למימון האגרי-סולארי? הרי, ברור שצריך לתת פרמיה

איתן פרנס:      דובר פה על מודל סחר שבו שוק חופשי של חשמל

איתן פרנס:  אם משרד האוצר לא רוצה שבישראל יהיה מס פחמן, ואם אנחנו לא רוצים להתמודד עם משבר האקלים באמת, ורק להתייחס אליו כמשהו שקוראים עליו בעיתון – לא מממן לעולם את המתקנים האלה

איתן פרנס:       צריך לשנות עכשיו

איתן פרנס:  הנושא האגרי-סולארי הוא הזדמנות לישראל להפוך למרכז מצוינות בין-לאומי

איתן פרנס:  אני מבקש ממשרד האוצר לייחד תקציבים מיוחדים; לא להקים ועדה בין-משרדית לאיך למנוע את האגרו-בלוף, אלא להקים ועדה בין-משרדית של איך ישראל יכולה להראות לעולם שאנחנו יכולים לשנות את העולם בטכנולוגיות אגרו-סולאריות

איתן פרנס:  זה צריך להיות הדנ"א של הפעילות הממשלתית פה

איתן פרנס:      חוץ מזה שיש לנו חסמים, אדוני, ואני חייב להזכיר פה היטלי השבחה; ארנונה; היטלי ביוב, ניקוז ומים

איתן פרנס:  אנחנו היינו כאן, בוועדת הכלכלה, וביקשנו פטור מהיטלי ביוב וניקוז גם למתקנים אגרו-סולאריים, והסבירו לנו למה לא

איתן פרנס:  למה צריך לחכות שנתמודד עם זה בהפתעה, אם אי אפשר ליישר את הקרקע מהיום? זה התפקיד של הוועדה הבין-משרדית שהאוצר מוביל; הם יודעים להשיג את הפטורים האלה, וצריך לשלוח אותם להביא את הפטורים האלה כבר עכשיו, ולא לחכות שייפלו עלינו עם מכתב עורך דין של רשות מקומית

איתן פרנס:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  ברשותכם אני רוצה, רגע, לעצור

אלון שוסטר:  רשות החשמל

אלון שוסטר:  כן, גבירתי

שירלי לוי: תודה, אדוני

שירלי לוי:  שירלי לוי, ראש אגף בכיר תכנון וסביבה ברשות החשמל

שירלי לוי:  אני אשמח להתייחס לשני היבטים מרכזיים שעלו פה: אחד זה הנושא של הרשת, והשני זה הנושא של המענה האסדרתי

שירלי לוי:       בעניין של הרשת – קודם כל, אין ספק שהיום רשת החשמל מהווה איזה שהוא חסם רוחבי, בכלל, למתקנים באנרגיה מתחדשת

שירלי לוי:  רובם פה יודעים – המפות הן אדומות; זה לא סוד, אבל יחד עם זאת – אנחנו פועלים ללא לאות כדי לפתור את המשברים האלה

שירלי לוי:      הוגשה לאחרונה, לשרי האוצר והאנרגיה, תכנית פיתוח למקטע המסירה של 17 מיליארד ₪

שירלי לוי:  זה מצטרף להשקעות נוספות, שכבר הוחלט עליהן בעבר, של 3 וחצי מיליארד ש"ח; סך הכל 20 מיליארד ₪ שאמורים לצאת בשבע השנים הקרובות, שאמורים, בין היתר, לתת מענה למתקנים באנרגיה מתחדשת, ליעד הממשלה לחבר את הפריפריה

שירלי לוי:       כפי שאפשר לראות בתכנית המפורסמת, יש הרבה מאוד פרויקטים בפריפריה שאמורים לפתור את הסיפור הזה

שירלי לוי:  אין ספק שככל שיהיו יותר מתקנים במרכז – ואנחנו רואים בעניין הזה חשיבות אסטרטגית והזדמנות מאוד גדולה – הסיכוי לעמוד ביעד יגדל

שירלי לוי:  אנחנו לא רואים רק את 2030 מבחינת החשיבות של האגרו, אלא בהחלט גם את העשור הבא

שירלי לוי:  מבחינתנו העט לא נופל בשנת 2030

שירלי לוי:  אנחנו רואים חשיבות מאוד רבה למה יהיה בעשור הבא, אפילו שעדיין לא הוחלט על איזה שהוא יעד בצורה פורמלית

שירלי לוי:       ברור לנו אתגר הקרקע

שירלי לוי:  ברור לנו שהיעד של המתחדשות בישראל מבוסס, לצערנו, בעיקר על אנרגיה סולארית, עם כל המאפיינים הסירוגיים שלה ועם האתגרים שהיא מכניסה למשק החשמל, ולכן אנחנו באמת רואים באגרו כמצב של Win-win

שירלי לוי:      בנוסף, בימים אלה חברת החשמל, יחד עם הצוות המקצועי שלנו, פועלת לגיבוש תכנית פיתוח לרשת החלוקה

שירלי לוי:  היא אמורה להיות מוגשת לאישור השרים לקראת סוף השנה

שירלי לוי:  גם היא, להערכתנו, תגיע להיקף השקעות דומה של 20 מיליארד ₪, ואנחנו מקווים שזה ייתן את האור, בצורה אסטרטגית והוליסטית, גם לרכיב האגרי-וולטאי

שירלי לוי:       ועדיין, אנחנו פועלים ללא לאות כדי למצות את המשאב הקיים של רשת החשמל

שירלי לוי:  אנחנו מנסים, יחד עם חברת חשמל, השותפה שלנו, ויחד עם נגה, לראות איך אפשר לייצר ניהול דינמי יותר של הרשת; לאפשר יותר תשובות חיוביות; לקחת יותר סיכונים, בכל מיני כלים שונים

שירלי לוי:  ברור לנו שהמצב היום הוא לא טוב

שירלי לוי:  צריך להגיד – זו לא סוגייה שהיא ספציפית לאגרו; זו סוגיה שהיא רוחבית

שירלי לוי:      בעניין של המענה האסדרתי – קודם כל, לגבי הפיילוט, נתנו אסדרה מיטיבה

שירלי לוי:  נראה לי שההיענות המאוד מרשימה של המכסה של האגרו יכולה להוכיח שהתעריף הוא בהחלט מיטיב

שירלי לוי:  התעריף היה 15% מעל למתקנים דומים, וההיענות המאוד מרשימה למכסה הזו – היקף הרישום היה משהו כמו פי 4 מהמכסה עצמה – מראה שכנראה עשינו את עבודתנו נאמנה

שירלי לוי:  היה חשוב לנו, ועדיין חשוב לנו מאוד, שהפיילוט יצליח, כי ברור לנו שהוא זה שיביא, בעקבותיו, את המסה הקריטית של הפרויקטים

שירלי לוי:  לכן אנחנו תומכים בו ומעודדים אותו, בפירוש

שירלי לוי:      כבר היום יש לנו מענה אסדרתי למתקנים במתח נמוך

שירלי לוי:  הם יכולים להשתלב באסדרה התעריפית שלנו, שהיא מאוד מתמרצת

שירלי לוי:  זה תלוי מאוד בגודל

שירלי לוי:  מתקנים במתח גבוה יכולים להשתלב גם באסדרת השוק וגם בהליך הדואלי הראשון, שיצא לפני שנה וחצי

שירלי לוי:  חוץ מזה, אם שאלת מהן המשימות הפתוחות, אז היום אנחנו עובדים כדי ליישם את החלטת הממשלה האחרונה שהתקבלה, ולראות איך אנחנו יכולים, בכלים שלנו, במסגרת שיתוף הפעולה הממשלתי וההבטחה שהרשות נתנה, לוודא שהפעילות החקלאית נשמרת, לצד זה שאנחנו גם מייצרים חשמל בשימוש דואלי

שירלי לוי:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  אני מבקש מראש המועצה, ניר ונגר

ניר ונגר: קודם כל, תודה ליושב הראש, ותודה על הדיון החשוב הזה

ניר ונגר:  אני מודה שב-AC/DC אני לא מבין; מבחינתי זו להקת רוק

ניר ונגר:  אבל אני מבין בדבר אחד מאוד פשוט: אין לנו מספיק שטחים, והשטחים שיש לנו, במדינה הקטנה שלנו – צריכים אותם למגורים, לצבא, לרשות שמורות הטבע ולהכל

ניר ונגר:  לכן אנחנו יכולים, בטכנולוגיות המתחדשות ובפיתוח שקיים אצלנו, במדינת ישראל, לאפשר לחקלאים להתפרנס מחקלאות מתקדמת מהשטח שלהם, בלי להצטרך עוד שטחים ולזרוע אלפי דונמים של חיטה

ניר ונגר:  התפקיד שלנו, כנציגים של המדינה בשטח, הוא לסייע

ניר ונגר:      רק בקשה קטנה לרשות החשמל: כשאתם מייצרים ומחזקים את קווי ההולכה מהפריפריה למרכז – בתת-הקרקע, ולא לתקוע לנו עמודי 800 ו-400 בתוך השטחים הפתוחים

ניר ונגר:  תודה

אלון שוסטר: תודה, ניר

אלון שוסטר:  תודה שבאת

אלון שוסטר:  אני מבקש מעמית יפרח, יושב ראש התאחדות חקלאי ישראל ומזכיר תנועת המושבים

עמית יפרח: תודה רבה, אדוני היושב ראש

עמית יפרח:  כמו שאמרת בתחילת דבריך, אנחנו רואים באגרו-סולאר משהו שהוא מאוד משמעותי וחשוב לחקלאות הישראל ולעתיד שלה

עמית יפרח:  זה רכיב נוסף ביכולת שלנו לחזק את הייצור המקומי ביחס למדיניות של מדינת ישראל, של לפתוח יותר ויותר ייבוא ותוצרת חקלאית מבחוץ

עמית יפרח:  יש חשיבות בלייצר לחקלאי איזו שהיא רשת ביטחון, יכולת להמשיך ברציפות עיבוד ויכולת פרנסה מהשטח החקלאי

עמית יפרח:  אין ספק שהאגרו יכול לייצר תוספת משמעותית מאוד, שתייצר לו ביטחון לאורך זמן

עמית יפרח:      אנחנו מסתובבים הרבה מאוד בשטח

עמית יפרח:  היינו בסיור בצרפת וראינו איך המערכות עובדות במקומות אחרים, ואין ספק שמדובר במשהו שהוא מאוד מרשים ביכולת שלו לייצר את התועלת החקלאית בתוך אותו שטח

עמית יפרח:  אגב, ראינו, במקרים מסוימים, שאפילו יש עלייה בתפוקה, ולא רק ירידה בתפוקה, כתוצאה מהמערכת

עמית יפרח:       בסופו של דבר, כרגע יש צורך חזק מאוד וביקוש גדול מאוד, בתוך השטח החקלאי ובתוך האגודות החקלאיות, כן ללכת לפרויקטים האלה

עמית יפרח:  אנחנו גם משתתפים בחלק מהפיילוטים במושב שדה משה

עמית יפרח:  יש רצון

עמית יפרח:  מדינת ישראל חייבת להקדים את כל הנושא של הרגולציה והתכנון

עמית יפרח:  כרגע שתי רגליים חסרות בתוך המשולש הזה, אחרי שהמינהל השלים את ההחלטה שלו ומאפשר את זה

עמית יפרח:       בסופו של דבר, התנאי להצלחה של הפרויקטים האלה הוא שהתהליך התכנוני יהיה קצר וגמיש, ושיהיה מסלול ירוק, שיאפשר לחקלאי להגיע בצורה המהירה ביותר להפעלת המתקן – כי הקרקע לא תעמוד לאורך זמן ותחכה להליכים תיקוניים ארוכים

עמית יפרח:  בסופו של דבר, קרקע שלא מעובדת – לא מנוצלת באופן היעיל ביותר שלה, ולכן חייב להיות פה הליך תכנוני קצר ויעיל

עמית יפרח:      אני מתחבר למה שרענן אמר, על כך שצריכה להיות גמישות במיקום של השטח ושל המערכת

עמית יפרח:  לא לעשות את זה צמוד-דופן ליישוב, כי גם במושבים – בעיקר חלקות ב' הן יותר מרוחקות, ולכן הדבר הזה ייצר מגבלה שלא תאפשר לעשות הרבה מאוד פרויקטים כאלה

עמית יפרח:      לגבי התעריפים – הליך תכנוני של פרויקט, בסופו של דבר, צריך להיות קצר, אבל הוא גם חייב להיות כדאי

עמית יפרח:  כאשר הוא כדאי – יש לו היתכנות הרבה יותר גדולה, והסיכויים שיותר ויותר פרויקטים יוקמו הולך וגדל, כמובן

עמית יפרח:  לכן זה חונה ברשות החשמל

עמית יפרח:  שילוב של תעריף כדאי, הליך קצר ורגולציה – מבחינת רמ"י, שמאפשרת את זה בצורה מהירה – יבטיחו, לדעתי, הרבה מאוד פרויקטים

עמית יפרח:  יש נכונות בשטח, ואני מקווה שזה יקרה כמה שיותר מהר

עמית יפרח:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה, עמית

אלון שוסטר:  אני מבקש, כרגע, לחזור למספר משרדים

אלון שוסטר:  שיר רבינוביץ' מהאשכולות; איילה גלדמן מהגנת הסביבה; אלי אלישע מחברת החשמל; השלמות מרמ"י; ממינהל התכנון; וכמובן – נציגי החברות

אלון שוסטר:  אנחנו נתחיל עם שיר

אלון שוסטר:  שיר, את הממונה על האשכולות האזוריים

אלון שוסטר:  אני מכיר את העניין היטב

אלון שוסטר:  זוהי פלטפורמה מאוד מעניינת, שהייתי אומר שאפילו מחכה לייעודה

אלון שוסטר:  אני שואל: האם הנושא הזה יכול להיות חלק מהעיסוק שלכם ומהתמיכה שלכם?     

שיר רבינוביץ': שיר רבינוביץ', מנהלת את אגף פיתוח אזוריות במשרד הפנים

שיר רבינוביץ':  אני אגיד בקצרה, על האשכולות האזוריים, שיש הרבה עיסוק, גם בניסיון לסייע למשרד האנרגיה לעמוד ביעדים שלו ברמת האנרגיה המתחדשת; גם פרויקטים של חקלאות ושילוב של אגרו-וולטאים במסגרת תעסוקתיות, כדי להצמיח את הכלכלה האזורית, אבל לצד זה – גם לנסות ולקדם שימוש יותר יעיל במשאבי הטבע

שיר רבינוביץ':      אני כן מאוד אשמח לומר, לפרוטוקול, שאני מבקשת מהצוות הבין-משרדי להכניס את הרשויות המקומיות

שיר רבינוביץ':  גם איתן אמר את זה מקודם; גם ראש המועצה האזורית תמר נמצא כאן וייצג את זה

שיר רבינוביץ':  המקום של הרשויות המקומיות והתפקיד שלהן, ולא עבודה ריכוזית של שלטון מרכזי ישירות מול השוק הפרטי

שיר רבינוביץ':  צריך לזכור את הרשויות המקומיות ואת המועצות האזוריות אם משתמשים במשאבי טבע שהם בתוך הקווים הכחולים שלהן

שיר רבינוביץ':  אני חושבת שהן שחקן קריטי, כדי לסייע וכדי להחזיק את זה לטווח הארוך, ואסור לנו לשכוח אותן

שיר רבינוביץ':       אם יש פיילוטים, אם מאפיינים פיילוטים ואם עושים מסלולים ירוקים, כדי לאפשר, להקל ולהסיר חסמים רגולטוריים – חד משמעית צריך לראות מה המקום של הרשויות; איפה הן לוקחות את התפקיד שלהן; ואיך הן מסייעות לקדם אותנו ביעדים של הוועדה

ניר ונגר: תאפשרו לנו לעשות תאגידי אנרגיה, כמו תאגידי מים

שיר רבינוביץ': על זה

אלון שוסטר: תודה

אלון שוסטר:  אני מבקש מאיילה גלדמן, ראש אגף תכנון במשרד להגנת הסביבה, להתייחס

איילה גלדמן: שלום, בוקר טוב

איילה גלדמן:  אני רואה שאיתן יצא, אבל אני חייבת להתחבר לדברים שהוא אמר

איילה גלדמן:  באמת צריך לזכור מהי מטרת העל שלנו

איילה גלדמן:  מטרת העל שלנו היא לא ייצור אנרגיה מתחדשת באגרו-וולטאי; היא גם לא בהכרח עמידה ביעדים, למרות שזה כלי משמעותי

איילה גלדמן:  בסוף, מטרת העל שלנו הפחתת פליטות גזי החממה, לצורך שמירה על המערכות האקולוגיות שלנו

איילה גלדמן:  צריך להבין שזו מטרת העל

איילה גלדמן:  זו המטרה שלשמה קבענו יעדים

איילה גלדמן:  זו המטרה שלשמה אנחנו מקדמים את האנרגיה המתחדשת, וצריך לזכור שכל קידום של אנרגיות מתחדשות – צריך לעשות לאור החשיבות הזו, כי להרוס את כל המערכות האקולוגיות לנו מתוך המטרה להגן על המערכות האקולוגיות - - -     

אלון שוסטר: אבל זו מהות הדילמה

אלון שוסטר:  זה בדיוק הסיפור

איילה גלדמן: ולכן המשרד להגנת הסביבה, שמאוד מעודד, תומך ורוצה לקדם אנרגיות מתחדשות, הוא גם הגורם שהרבה פעמים אומר: "חבר'ה, בזהירות"

איילה גלדמן:  צריך לנקוט בעיקרון הזהירות המונעת

איילה גלדמן:  צריך לנקוט בצעדים מדודים, כדי שאנחנו נבין מה המשמעות של זה

איילה גלדמן:  לכן, במסגרת קידום הפיילוטים, המשרד להגנת הסביבה הצטרף, יחד עם משרד האנרגיה, כדי לבדוק את המשמעות על המערכות האקולוגיות, שהן, למעשה, מתבססות על התשתית של השטחים החקלאיים

איילה גלדמן:       צריך להבין שהשטחים החקלאיים הם חלק מהותי ברצף השטחים הפתוחים של מדינת ישראל, והם מאפשרים את הקיום של שירותי המערכת האקולוגית, שכולנו נהנים מהם היום

איילה גלדמן:  אנחנו מאוד חושבים שחשוב לקדם את הנושא הזה, של האגרו-וולטאי, אבל צריך לעשות את זה בזהירות

איילה גלדמן:      אנחנו פחות אהבנו את ההחלטה של רמ"י, ואני כן אגיד שהמשרד להגנת הסביבה לא היה שותף בצוות הבין-משרדי הזה

איילה גלדמן:  הוא העיר; הוא הגיב; אבל הוא לא היה חבר, וזה מאוד משמעותי

איילה גלדמן:  אם הצוות הזה ממשיך את דרכו, אנחנו חושבים שזה קריטי שהמשרד להגנת הסביבה יהיה שותף בו, ואנחנו חושבים שההחלטות של הצוות הזה, וההחלטות של רמ"י, לא עברו דרך מוסדות התכנון

איילה גלדמן:  מוסדות התכנון הם הגוף שמתכלל ועושה את השמירה על האיזונים האלה, ואנחנו חושבים שהתמ"א הזו צריכה להתקדם מתוך המחשבה וההבנה שצריך להתקדם תוך הבנה של מה המשמעות

איילה גלדמן:       הנושא של הגידור הוא קריטי

איילה גלדמן:  צריך להבין שאם אנחנו לא נפתור את בעיית הגידור – ואני מברכת על כל המאמצים שמשרד האנרגיה עושה כדי להפחית את הצורך בגידור – הגידור המהותי הזה בתוך השטחים הפתוחים יגרום לקיטוע סופי של השטחים

איילה גלדמן:  כל המערכות האקולוגיות שלנו תלויות ברציפות הזו, וצריך להיזהר

איילה גלדמן:  יש גם את כל העניין של החרקים, הדבורים וכל הדברים האלה

איילה גלדמן:  אנחנו לא יודעים בדיוק מה תהיה ההשפעה עליהם, ולכן אנחנו מברכים על הקידום

איילה גלדמן:       אנחנו רואים את האגרו-וולטאי כשלב הבא

איילה גלדמן:  גם מבחינת הרשת – הרשת, היום, לא זמינה

איילה גלדמן:  היא זמינה במרכז; היא זמינה איפה שיש הרבה מבנים

איילה גלדמן:  אנחנו חושבים שהדגש, בשלב המיידי – לא צריך להפסיק לעשות פעולות כדי לקדם את העתיד – הוא בקידום הדו-שימוש במרחב המבונה; איפה שהרשת פתוחה

איילה גלדמן:  אם מסתכלים על הזמינות של הרשת – חייב להיות אגרו-וולטאי עכשיו, במיידי, במרכז

איילה גלדמן:  צריך לעשות אותו בזהירות

איילה גלדמן:  הוא השלב הבא; הוא העתיד שלנו; והוא עדיף על הקרקעי

אלון שוסטר: אני מקבל את הגישה המורכבת הזו, אבל במקביל, ככל שמתקדמים עם הראייה האסטרטגית ארוכת הטווח – התמ"א לעניין; אני לא יודע לתכנן ל-200 שנה, אבל חיי תמ"א הם בסדר גודל של 30 שנה - - -     

איילה גלדמן: קצת יותר

אלון שוסטר: אדרבא; אפשר להתקדם ולא לבצע התרחקות אורגנית, או לינארית, מהמוקדים הקיימים

אלון שוסטר:  אנחנו צריכים לחשוב במונחים של מה יקרה אצל הנכדים שלנו, ולאפשר לנו להתנהל באנרגיות של איתן

איילה גלדמן: מה יקרה לנכדים שלנו על כל הכיוונים

אלון שוסטר: על הכיפאק

אלון שוסטר:  מקובל

אלון שוסטר:  ברשותכם, אני ארצה לשמוע את בר וייס

אלון שוסטר:  שלום

שבח וייס: שלום, נעים להכיר

שבח וייס:  אני בר וייס

שבח וייס:  אני מתעסק באגרי-וולטאי משנת 2018 בכובעים שנים

שבח וייס:  בהתחלה באקטיביזם במרכז אשל, אחר כך כחוקר כלכלת האגרי-וולטאי באוניברסיטת תל אביב, והיום כמנכ"ל SunAgri בישראל

שבח וייס:  SunAgri היא חברה טכנולוגית שמובילה את התחום הזה בעולם

שבח וייס:      עשיתי שיעורי בית במיוחד, על החסמים

שבח וייס:  אני אנסה להיות מאוד ממוקד ורק לציין את הנושאים ואת העניינים שעומדים כרגע

שבח וייס:  זה מחולק לכל נושא האישורים לכל נושא הכסף, ובין פיילוטים למתקנים הגדולים

שבח וייס:       קודם כל, באישורים לפיילוטים – אנחנו מחכים כבר הרבה זמן לאישור הסופי של אותם הפיילוטים כדי שנוכל לרוץ

שבח וייס:  על קבלת ההיתר – אנחנו כן שומעים מהשטח שהוועדות המקומיות עוד לא מבינות מה רוצים מהן

שבח וייס:  צריך להוריד, בצורה מסודרת, מהם הסטנדרטים; מה מאשרים; מה לא מאשרים, אם יש כאלה שלא מאשרים – כי כרגע יש שם המון רעשי רקע, למטה

שבח וייס:      בנושא הרשת, אם יש אפשרות לתעדף פיילוטים – אם חשוב לנו הזמן, ולהתחיל כמה שיותר מוקדם, כדי שנוכל ללמוד; כדי להטמיע במתקנים גדולים; כדי להטמיע את זה בתמ"א – בואו נתחיל מוקדם

שבח וייס:  בואו נתעדף את הפיילוטים באישור חיבור

שבח וייס:  אני לא מסכים עם כך שהאגירה היא הפתרון, כרגע, לזה שאין אישור חיבור לרשת; בטח לא כשאין לנו תמריץ משמעותי לאגירה

שבח וייס:  אם האגירה הייתה מגיעה עם תמריץ אמיתי, כספי – זה היה רלוונטי

שבח וייס:  המתקנים האלה הם כבר על גבול ההפסד, מאיך שזה נראה כרגע

שבח וייס:  אני תכף אגיע לזה

שבח וייס:      בנושא האישורים למתקנים הגדולים – לתמ"א הכללית שתגיע אלינו לטובה בהמשך – יש כרגע איזה מן ויכוח, שלא נגיד קרב, בין אלה שרוצים את הפרויקטים העתידיים הגדולים בהגשת היתר, לעומת תב"ע + היתר

שבח וייס:  ברגע שניכנס לתב"עות – כל התחום שלנו ייראה כמו PV קרקעי

שבח וייס:  זו סמטוחה שמתחילה בשלוש שנים ונגמרת בין שמונה שנים לאף פעם, או לחצי מיליון ₪, ומצליחה באחד לארבעה

שבח וייס:  אם זה מה שנחווה באגרי-וולטאי – לא תהיה פה את ההתקדמות שכולנו מחפשים

שבח וייס:      איך לעשות את זה? לפתח שכבות תמ"איות, שמגדירות איפה אפשר, איפה אי אפשר ואיפה תלוי

שבח וייס:  ואז בתלוי – נלך ונחשוב איך לעשות, יחד עם הוועדות, אבל חייב להיות מסלול היתרים רחב לתמ"א כללית; לפרויקטים גדולים

שבח וייס:      מכלול נופי – גם בוועדות אנחנו שומעים ומכירים כבר את זה שהוא רחב מדי

שבח וייס:  זה שבכל המכלול הנופי יש טאבו ש-PV קרקעי לא עושים – הבנו

שבח וייס:  עכשיו, שאלה: בואו נסתכל על מכלול נופי שוב, וננסה לצבוע אותו בצורה יותר מדויקת

שבח וייס:  אני, בשיחות גם עם הגופים הירוקים, ולא רק עם יזמים, חושבים שיש הרבה מקום לדייק את זה

שבח וייס:       אותו הדבר בקשר לצמידות דופן

שבח וייס:  העיקרון מובן

שבח וייס:  רצינו, ב-PV קרקעי, שהרחבת ההפרה הקיימת, אך בפועל, פעמים רבות – זה, דווקא, מה שמתנגש עם ערכיות נופית מקומית, עם ערכיות אקולוגית ועם ערכיות חקלאית

שבח וייס:  להגיד: "תמיד צמידות" – זו לאו דווקא ההחלטה הכי טובה חקלאית, נופית או אקולוגית, וצריך לשקול את זה בצורה הרבה יותר ספציפית

שבח וייס:      למכרזי רמ"י – אני כן מברך על זה שהם יצאו; זה נהדר

שבח וייס:  אנחנו רגילים, במכרזי רמ"י, שבסוף זוכה ההצעה שנותנת הכי הרבה כסף; הכי יעילה, כלכלית וכו'

שבח וייס:  כשאנחנו נותנים למישהו לזכות – חייבים לשקול מי היזם; מי החקלאי; איך נבטיח חקלאות מיטבית

שבח וייס:  אלה כל הנושאים שחייבים להיכנס אליהם

שבח וייס:  במכרזי רמ"י – אי אפשר פשוט להחליט שנותנים את זה למי שנותן, במרוץ לתחתית, את השקל הכי נמוך

שבח וייס:      עד כאן זה נושא האישורים

שבח וייס:  עכשיו נעבור לכסף ולרווחיות

שבח וייס:  אמרו הרבה פעמים את התעריף, אבל אני רוצה לדייק קצת מספרים

שבח וייס:  דבר ראשון, זה לא נכון להשוות אגרו-וולטאי עם PV קרקעי או עם גגות גדולים ומאגרים

שבח וייס:  זו חיה אחרת

שבח וייס:  התועלות מאגרי-וולטאי – ואלה עלויות חיצוניות חיוביות, לכלכלנים פה – צריכות להיכלל בתוך המשחק הזה

שבח וייס:  נכון שזה מייצר אנרגיה כמו קרקעי וכמו גגות גדולים ומאגרים, אבל הדו-שימוש הוא כמעט הדו-שימוש היחידי שמאפשר שדות גדולים בפוטנציאל רחב

שבח וייס:  כלומר, דו-שימוש לעומת PV קרקעי; שדות גדולים לעומת גגות – זה לא רלוונטי לשלוח אותנו לשם, כי קצב ההתקדמות שלהם איטי מדי, והפוטנציאל רחב לעומת מאגרים, שהולכים וממוצים

שבח וייס:       כמו שדובי אמר – יש פה שינוי פרדיגמה חקלאית

שבח וייס:  הדרך שבה אנחנו הולכים לעשות חקלאות הולכת להשתנות מקצה לקצה, והנושא של שליטה במיקרו-אקלים – היא שם המשחק, כדי למקסם את היבול דרך האופטימיזציה לפוטוסינתזה; דרך הפחתת נזקי עקות אקלים, שכבר היום חווים אותם בצורה משמעותית; דרך הפחתת שימוש במים, של בין 20% ל-30%, שרואים; ובסוף, לחזק את החקלאות ואת החקלאים, ואת הביטחון התזונתי

שבח וייס:      אם אני מסתכל עכשיו לרווחיות בעיניים האלה, של התועלות החיצוניות והתועלות החיוביות – בואו נדבר על הרווחיות

שבח וייס:  עלויות הקמה הולכות להיות מאוד שונות בין מתקן למתקן, כתלות במה שעושים, אבל בגדול, בדברים שאנחנו, ב- SunAgri,הראנו לממשלה בצרפת – עלויות ההקמה והתפעול גבוהות בסדר גודל של 40%

שבח וייס:  למה? זמן ומורכבות ההקמה; עבודה בגובה; פרויקטים Taylor made ; יותר ברזל להרים את הגובה

שבח וייס:      הנושא השני הוא שיש פחות אנרגיה ליחידת שטח

שבח וייס:  אנחנו מורידים את ה-GCR – מורידים את יחס כיסוי השטח – ב-10%-20%, ובאגרי-וולטאי דינמי – שלשם צריך לקחת את השוק, לדעתי – אנחנו גם מפחיתים שעות שמש ב-10%-20%

שבח וייס:  אז בסוף – יש לנו פחות אנרגיה

שבח וייס:  בנוסף לזה, יש עלויות נוספות ליישום חקלאי טכנולוגי, כי אנחנו באמת רוצים את הדבר הגדול והטוב

שבח וייס:       בפיילוטים – קודם כל אתייחס לאמירה של רשות החשמל: 15% פרמיה, לעומת תעריף גגות גדולים ומאגרים, זה פשוט לא מספיק

שבח וייס:  אני, אישית, בתפקיד הקודם שלי, הובלתי את התחום בשיכון ובינוי אנרגיה

שבח וייס:  הגשתי 80 פיילוטים, וזכיתי ב-37 מתוכם

שבח וייס:  התמריץ מעולם לא היה התעריף שנתתם – 15% – כי נתנו לנו שלושה חודשים להגיש, ושבוע לפני זה – נתנו לנו תעריף

שבח וייס:  הרצון להגיש אגרי-וולטאי היה החזון של מדינת ישראל לתחום הזה, ואני כן חושב שהוא המעניין

שבח וייס:      במיוחד בפיילוטים – לאור מה שאמרתי קודם על העלויות – יש יתרון לגודל

שבח וייס:  פיילוטים של 15 דונם הם חשובים מאוד, אך על גבול ההפסדיים; הכל תלוי מה ואיך עושים

שבח וייס:  זה פשוט הולך לגרום ליזמים לעשות ההיפך ממה שאנחנו רוצים

שבח וייס:  זה הולך לגרום להם לחסוך על חשבון איכות האגרי-וולטאי – על חשבון איכות החקלאות, כי זה הכי קל – וזה יגרום להם לעשות פחות פיילוטים

שבח וייס:  במקום 37 – לעשות שלושה; הכל תלוי במה הם יחליטו

שבח וייס:      בקשר לרווחיות של שדות גדולים – שוב, לא ניתן להתחרות בשוק הקרקעי

שבח וייס:  זו תחרות לא הוגנת, גם מבחינת העלויות וגם מבחינת התועלות

שבח וייס:  אמרו כבר, ואני רוצה מאוד לחזק: לא יהיה פה אגרי-וולטאי גדול בלי תעריף הגנה או תעריף פרמיה ב-S&P

שבח וייס:  לפי דעתי זה צריך להיות נורמטיבי – ולא מירוץ לתחתית, כמו שאנחנו רגילים לאחרונה, שפשוט מביא לכישלונות ולחוסר יישום של המכסות האלה – או ללכת לתעריף קבוע, ואז אפשר לעשות אותו תחרותי, בקטגוריות מיוחדות לאגרי-וולטאי, או נורמטיבי, שלדעתי זה כן הדבר הנכון; לתעדף את מי שעושה את זה הכי טוב

שבח וייס:      רק לתת לכם סקירה על מה שקורה בחו"ל – ביפן, בעבר, היו תעריפים בתמריצים טובים לאגרי-וולטאי

שבח וייס:  היום הם כבר בשוק תחרותי ובתעריפים תחרותיים

שבח וייס:  היום, בצרפת, כשמנרמלים את השמש – אנחנו באזור ה-28 אגורות, לעומת הכמעט 21 שלנו

שבח וייס:  באיטליה, שזה הדבר הכי גדול שקורה כיום בעולם – שמים מיליארד יורו על סבסוד של 1 ג'יגה וואט ל-40% מה- CAPEXשל כל פרויקט אגרי-וולטאי

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  דודו קוכמן, בבקשה

דוד קורן: קודם כל, אני שמח על כך שהישיבה הזו מתקיימת, ולא צריך לעסוק רק באגרו-וולטאי, אלא בכלל, בכל המיזמים הסולאריים, כי בהרבה מהם יש המון בירוקרטיה והמון עיכוב

דוד קורן:  העלו כאן כל מיני נושאים

דוד קורן:  אני מצטרף למה שאמר עמית ולמה שאמר האדון אחרון, לגבי כך שאם זה לא יהיה כלכלי – זה לא ייוצר

דוד קורן:  צריך להכיר בעניין הזה

דוד קורן:      הדבר האחרון, שגם דובי אמר אותו, הוא שצריך לאפשר את החיבורים של קרקעות כדי לייצר משהו שגם יהיה כלכלי, בין אגודות

דוד קורן:  הגמישות הזו חייבת להיעשות

דוד קורן:  מועצת מקרקעי ישראל קיבלה החלטה – אמנם כולם מברכים, אבל היא עוד לא נחתמה על ידי שר האוצר, ועדיין לא ישימה - - -     

אלון שוסטר: אני אתן לך מבזק: היא נחתמה

דוד קורן: אני לא יודע

דוד קורן:  הבוקר הסתכלתי וראיתי שהיא לא חתומה, אבל הלוואי שהיא חתומה

דוד קורן:  בכל מקרה, חשוב לעשות גם את הצעד הבא, לגבי האפשרות של חיבורים

דוד קורן:      הדבר האחרון הוא לפתור את הבעיה של מה עושים בין גידולים

דוד קורן:  שלא פתאום גידול נגמר או יש בעיה של גידול

דוד קורן:  שיהיה מישהו מקצועי; שלא יגידו: "תסיר בגלל שאין שם גידול"

דוד קורן:  צריך לייצר איזה שהוא פתרון; הרי, אנחנו מתעסקים במשהו שהוא חי וצומח

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  אלי, חברת החשמל

אליהו אלישר: 	בוקר טוב

אליהו אלישר:  קודם כל, תודה על ההזדמנות

אליהו אלישר:  דובר פה על הנושא הזה של הרשת, אז תראו: קודם כל, באופן כללי, רשת החשמל לא נבנתה לאנרגיות מתחדשות; היא נבנתה לייצור מרוכז של תחנות כוח

אליהו אלישר:  אתם רואים אותן על חופי הימים – אשקלון, אשדוד, חיפה וכו'

אליהו אלישר:  שירלי דיברה פה על תכנית הפיתוח, שאמורה לגשר על הפער הזה, בין מה שהיה לבין מה שהולך להיות לקראת 2030, 2040

אליהו אלישר:  זה, בעצם, הקושי בלחבר אנרגיות מתחדשות

אליהו אלישר:  עד היום חיברנו מעל 5,000 מגה-וואט אנרגיות מתחדשות בכל הארץ – שכבר מחוברים על אותה תשתית הרשת, למעשה – אבל הדבר הזה הגיע לסוג של רוויה, במיוחד בתחום ההולכה, שחברת נגה אחראית עליו היום

אליהו אלישר:       למעשה, פרסמנו – גם לצורך יידוע הציבור – שתי מפות: אחת יום ואחת לילה

אליהו אלישר:  ביום – רוב האזורים, בעיקר בדרום ובצפון, הם חסומים

אליהו אלישר:  אם רוצים – וזה נאמר פה גם על ידי איתן – כפתרון גישור, נקרא לזה, לחבר אגרו-וולטאי או כל אנרגיה מתחדשת בכל מקום – יש את הפתרון של האגירה

אליהו אלישר:  בלילה – רוב הארץ היא פתוחה

אליהו אלישר:  אני יכול לשלוח לכם מפה שבה אתם רואים, למעשה, את זמינות הרשת בכל הארץ

אליהו אלישר:  בלילה, חוץ מאזור מאוד מסוים ברמת הגולן – יש אפשרות להזרים באופן מלא

אלון שוסטר: אבל ברור שהפתרון הזה הוא לא זמין בהיקפים שאנחנו רוצים - - -     

אליהו אלישר: הוא זמין בהחלט

אליהו אלישר:  זה אומר שצריך לשלב אגירה

אליהו אלישר:  זה טוב לא רק מהיבט הרשת, אלא - - -     

אלון שוסטר: אני אשמח לשמוע את זה, אולי, מהדוברים הבאים

אליהו אלישר: אז זה הפתרון, למעשה

אליהו אלישר:  לגבי כל התהליך – אתמול השקנו מסלול ירוק למתקנים ביתיים עד 15 קילו-וואט, ללא מגע יד אדם – שום התעסקות עם חברת חשמל – רק לדווח ולחבר

אליהו אלישר:  אני חושב שזו בשורה טובה למשק

אליהו אלישר:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה, אלי

אלון שוסטר:  אני מבקש מניר הילר מחברת נקסטקום, בבקשה

ניר הילר: שלום לכולם

ניר הילר:  שמי ניר הילר, אני מחברת נקסטקום

ניר הילר:  נקסטקום היא חברה שיוזמת ומקימה פרויקטים

ניר הילר:  יש לנו ניסיון עשיר במתקנים קרקעיים, ואנחנו רואים את עצמנו כמובילים גם בתחום האגרו-וולטאי

ניר הילר:       אני רוצה להתייחס לכמה דברים שנאמרו מכמה מקורות: גם הדברים שבר אמר לאחרונה; גם דובי

ניר הילר:  אתם דיברתם על דברים שאני חושב שצריך לשים אותם על השולחן כדי לממש אותם

ניר הילר:  התפיסה כמתקן חקלאי היא שזה מה שיבדיל, בעצם, בין אגרו-בלוף לבין חקלאות שתביא את הדורות שלנו קדימה, לחקלאות החכמה, ואנחנו נמצאים היום בהזדמנות לממש את זה

ניר הילר:      אחד הדברים שאנחנו צריכים לבחון אותם על השולחן – וזה נאמר כמה וכמה פעמים – זה המודל הכלכלי

ניר הילר:  איך אנחנו, כיזמים, בוחרים לתת את המימוש של הפוטנציאל? יש כאן בהחלט שיתוף פעולה, עם כל הגורמים, שצריך להמשיך

ניר הילר:       אני רוצה לגעת, לדוגמה, בכמה דברים שיכולים לקרות, ובין היתר – גם לחבר את זה למשבר האקלים

ניר הילר:  חייבים להגיד שהיום אנחנו נמצאים במשבר אסטרונומי

ניר הילר:  אנחנו רואים את הנזקים - - -     

אלון שוסטר: אנחנו לא ניכנס לקטע הזה

אלון שוסטר:  אנחנו במשבר ויש יעדים

אלון שוסטר:  מהם צווארי הבקבוק?     

ניר הילר: צוואר הבקבוק זה המודל הכלכלי

ניר הילר:  קרן נזקי טבע, קנ"ט, לדוגמה, היא קרן שבה הפרמיה ממומנת מעלות המדינה ב-35%-80%

ניר הילר:  אם היו פה נציגים שלה – אנחנו היינו רואים שהייתה עליה מאוד משמעותית, בשנים האחרונות, ובטח בשנים קדימה, ואנחנו מבינים שהפרמיה הזו רק תלך ותעלה

ניר הילר:       משרד החקלאות העמיד, בשנה האחרונה, 100 מיליון ₪ למימון אותו ביטחון חקלאי

ניר הילר:  אנחנו חושבים שכדי לממש גם את האגרו-וולטאי ואת הפוטנציאל שבו – כדי שבאמת יוכל לתת את אותה מטריית ביטוח חקלאי – יש מקום לשלב את הדברים כבר בשלב הזה

ניר הילר:  יש מקום, כבר עכשיו, לזהות, לעודד ולתת תמריצים, כדי שהמתקנים שיקומו – יהיו כאלה שייתנו מענה מיטבי לחקלאות, ואני מדבר על נזקי אקלים

ניר הילר:  בתוקף המציאות החדשה, יש מקום לשקול מחדש מודל שמתרכז בעידוד פתרונות בטווח קצר להגנת היבול החקלאי, ולא רק במימון רשת ביטחון לטיפול בנזקים ההולכים ומתגברים

ניר הילר:      יחד עם האתגרים הרבים, חייבים להבין שלמימוש של האגרו-וולטאי יש עלות גבוהה – כמו שבר הזכיר קודם – ולכן אנחנו רוצים לשלב, בפרויקטים שלנו, יותר ויותר אינטגרציות עם עוד גורמים שיכולים להיטיב את הנושא של הפתרון לנזקי החקלאות

אלון שוסטר: למה אתה מתכוון בעוד גורמים?     

ניר הילר: יש כל מיני סוגים של טכנולוגיות

ניר הילר:  בשנתיים האחרונות, אני עוקב מקרוב - - -     

אלון שוסטר: בשביל זה עושים את הפיילוטים, נכון?     

ניר הילר: נכון, אבל בסופו של דבר, חייבים להבין כמה דברים: דיברת קודם ואמרת משהו לגבי ההיענות הגבוהה של היזמים

ניר הילר:  זה נכון; אנחנו, כיזמים, ראינו את החזון

ניר הילר:  בסופו של דבר – מבחן התוצאה יהיה המימוש; לא רק המימוש של הפרויקט, אלא גם מימוש ההצלחה שלו

ניר הילר:  יכולה להיבחר טכנולוגיה כזו או טכנולוגיה אחרת – ואנחנו מדברים על הפרויקטים העתידיים – וכדי לבוא ולתת את המקום לכך שהטכנולוגיה העדיפה תממש את הפוטנציאל, כדי שתהיה את אותה חקלאות חכמה – אנחנו רוצים לראות תמריצים

איתן ברושי: תמריצים לחקלאות או לאנרגיה המתחדשת? אל תהפכו אותנו עוד פעם למבקשי נדבות

ניר הילר: אני לא אומר את זה כך

ניר הילר:  אני נתתי דוגמה לכך שדיברתי עם קנ"ט - - -     

אלון שוסטר: אני חייב לעצור אותך

אלון שוסטר:  יש לנו 13 דקות

אלון שוסטר:  ברשותך, אני ארצה לעבור הלאה

אלון שוסטר:  תודה

אלון שוסטר:  גלית, את תרצי להעיר בקצרה על הדברים?     

גלית ויטנברג: אני רק רוצה להגיד, במילה אחת, כפקידה שנמצאת פה בשיתוף פעולה יום-יומי עם כל הפקידים המצוינים האחרים, שזה ממש עניין של פגישות בכל שבוע, שעובדים בהן על הכל

גלית ויטנברג:  אם זה המכרז – אנחנו יושבים עכשיו על ההערות שקיבלנו ממשרד החקלאות ומרשות החשמל; אם זה השאלה של הרשת; דברים שישבנו עם משרד האנרגיה

גלית ויטנברג:  העבודה של משרדי הממשלה, בשילוב זרועות יד ביד, ממשיכה בלי הפסקה, בעבודה מצוינת ובשיתוף פעולה מעולה

אלון שוסטר: תודה רבה

יהונתן הירשפלד: אדוני היושב ראש, אם אפשר, בדיוק בהמשך לדברים של גלית

יהונתן הירשפלד:  שמי יהונתן הירשפלד

יהונתן הירשפלד:  אני מנכ"ל ארגון מגדלי הבקר לבשר

אלון שוסטר: אתה תקבל רשות דיבור בעשר הדקות הבאות

אלון שוסטר:  אני מבקש מעודד יבין, דוראל

עובד יבין: תודה רבה, אדוני

עובד יבין:  עובד יבין

עובד יבין:  אני מוביל את מיזם החקלאות והמים בחברת דוראל

עובד יבין:  קצת מספרים: אנחנו מעריכים את שוק האגרו בכ-100,000 דונם

עובד יבין:  ב-2030, אם נהיה אופטימיים, אנחנו נהיה על בין 2,000 ל-3,000 דונם של אגרו במדינת ישראל, אם תהיה רשת

עובד יבין:       מילה על הפיילוטים – אגב, הרבה מילים טובות על שיתוף הפעולה בין משרדי הממשלה ושל משרדי הממשלה עם החברות; לפחות עם החברה שלנו

עובד יבין:  בשלושת השבועות האחרונים – חמש תשובות שליליות, אפס מוחלט, על הפיילוטים

עובד יבין:  יש לנו רק תשובה חיובית אחת

עובד יבין:  היא במחוז מרכז, אגב, והיא מקודמת, ואלה תכניות שמקודמות להיתר

עובד יבין:       אני הייתי רוצה לשרטט מספר מתחים שאני מביא אותם מהשטח, לגמרי

עובד יבין:  מה זאת אומרת "לגמרי מהשטח"? רענן יודע

עובד יבין:  בימים אלה אנחנו נוטעים 120 דונם אבוקדו – חלקם מסחרית, אגרו-וולטאי, בקיבוץ רבדים, בשותפות עם צבר קמה

עובד יבין:       בעולם התכנון, דיברו פה על המתח שנמצא בין איכות החקלאות לצמידות דופן

עובד יבין:  אם אנחנו רוצים חקלאות טובה – צריך לתת לה שטחים טובים

עובד יבין:  דיברנו על גידלי מתקנים בין העולם של הנראות לבין העולם של היכולת לגדל

עובד יבין:  סוגיית הגידור, שהיא סוגיה דרמטית בעולם השטחים הפתוחים, מול סוגיית העלות לפתרונות שקיימים

עובד יבין:  אדוני, אמר אורי דורמן מרמת הגולן, ואדוני מהדרום – סוגיית האזוריות; החקלאות בצפון היא לא החקלאות בדרום

עובד יבין:  זה מנקודת המבט של התמ"א

עובד יבין:       אם נסתכל על תקציבי המחקר – חברת דוראל משקיעה בפיילוטים, ברבדים של יוצאים לדרך, פי 2 תקציב למחקר – זאת אומרת, מכפילה את הסכום של המדינה – כי היא צריכה לשים את כל התנאים של הבקרה

עובד יבין:  אם אנחנו רוצים לקדם את התהליך – אנחנו חייבים להיכנס למחקר חוסך כוח אדם; למחקר טכנולוגי; למחקר של מה עושים עם החשמל שיש בשדה

עובד יבין:  כל המחקרים, כרגע, עוסקים באיך אנחנו שומרים על החקלאות, אז אני מציע שנשנה את המילה ל-"איך אנחנו מפתחים את החקלאות"? איך האגרו-וולטאי מפתח את החקלאות? ולשנות את השם מ-"דו-שימוש" ל-"שימוש משותף"

עובד יבין:      זה מענה להגנת הסביבה: אנחנו צריכים לייצר יחידה אקולוגית חדשה

עובד יבין:  אנחנו לא חוקרים, בכלל, את העולם של צמחיית שירות במטעים האלה, אנחנו לא מתעסקים עם טיוב הקרקע, והיזמים עושים את זה מכיסם, עד גבול הכלכליות של היזם

עובד יבין:  אני חושב שיש מקום לכל עולם המחקר

עובד יבין:  נמצאים פה נציגים של מכון מיגל, שדוראל כבר עושה את זה איתם, אבל אני חושב שטוב תעשה המדינה אם מעבר לפיילוטים המחקריים החשובים לחקלאות – היא תיכנס לעולם שנגעו בו נציגי איכות הסביבה

עובד יבין:       המילה האחרונה חשובה: הדו"ח הבין-משרדי, מעורר ההערכה והמרשים, אומר את הדבר החשוב: מחיר אחיד

עובד יבין:  אם מדברים על חקלאות – אז שגם רמ"י יתמחר את האגרו כחקלאות

עובד יבין:  לא יכול להיות שנראה סכומי היוון שהם לא חקלאיים במחירים של העסקאות עם רמ"י

עובד יבין:      עוד מילה אחת, אדוני: מדברים על החלפת גידולים

עובד יבין:  אנחנו יושבים על המתח שבין החלפת גידולים, במשך השנים, מול המתח של הסכמי החשמל ל-25 שנה, מול ההסכם עם רמ"י, שמדבר על 24 שנים

עובד יבין:  זו בעיה שצריך לפתור אותה, בעיקר בעניין הכלכלי

עובד יבין:  תודה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  מינהל התכנון, רן, בקצרה רבה

רן דרסלר: אוקיי, אז שלוש נקודות קצרות: ראשית, מקדמים היום תכניות

רן דרסלר:  אנחנו לא נמצאים במצב סטטוטורי של אפס, שרק מחכים לתמ"א

רן דרסלר:  יש את פרק המתקנים הפוטו-וולטאים, ובהתאם לזה מקדמים תכניות מאושרות

רן דרסלר:  יש מעל עשר תכניות בהליכי תכנון

רן דרסלר:  לפי זה גם דובי מקים את המתקן - - -      

קריאה: נכון

קריאה:  אנחנו מקימים השנה ארבע תכניות על פי זה

רן דרסלר: ב', התמ"א למתקני המו"פ – אנחנו נמצאים בשלב בקרה אחרון, על פי תיקונים שתחליט עליהם המועצה הארצית, לפני שאנחנו מעבירים את זה לאישור ממשלה

רן דרסלר:  יש מחלוקות לא פשוטות שיצטרכו להיפתר בנושא הזה של התמ"א

רן דרסלר:       לעניין צמידות דופן, צריך להגיד שחצי מהמתקנים היום הם לא צמודי דופן; הקרקעיים הם לא צמודי דופן גם כך

אלון שוסטר: אז כנראה קוראים לגמישות יתרה נוספת

אלון שוסטר:  מילכה, נציגת מרכז השלטון האזורי

משה כרמל: קודם כל, אני מצטרפת לדרישה שלך, היו"ר, לדעת על מה מדובר ומהם ההיקפים, כי אחרת יהיה קשה לבחון את המדיניות, כולל כל התשתיות הנדרשות

משה כרמל:  ב', מרכז השלטון האזורי תומך באופן חד משמעי בנושא של אגרו פוטו-וולטאי, וכל דו-שימוש של הקרקע

משה כרמל:  זה העתיד

משה כרמל:  זה גם תומך בחקלאות ובחקלאות, כמו שנאמר פה – אני לא ארחיב – וגם יש לנו הוכחה: כשהיו דיונים בכנסת, בוועדה כזו או אחרת, על פטור מהיטל השבחה על מאגרים – אנחנו תמכנו

אלון שוסטר: לצד כל הדיבורים – יש פה בשורה בקצה?     

משה כרמל: נכון

משה כרמל:  לגבי ארנונה – זה עניין של משרד הפנים, ואני מניחה שהמדיניות הרווחת תהיה הצד הנמוך בטווח של הארנונה, כדי שזה באמת יהיה כלכלי

משה כרמל:  יחד עם זאת, אני בכל זאת רוצה להגיד שזה עולם מורכב – ושמעתי את זה גם מהשטח

משה כרמל:  יש פה שתי סוגיות שצריך מאוד לשים עליהן דגש: האחת היא העיבוד החקלאי – שלא נאבד את החקלאות, והשנייה היא סוגיית השמירה על השטחים הפתוחים

משה כרמל:  אני רוצה להגיד על זה משהו, גם למינהל התכנון וגם למשרד האנרגיה: אם נתחיל לראות גדרות בכל השטחים החקלאיים – אנחנו נאבד גם את השטחים החקלאיים וגם את השטחים הפתוחים

משה כרמל:  אנחנו לא רוצים שהאגרו הפוטו-וולטאי הוא זה שיגרום לגידור בכל מקום, ואנחנו דורשים שזה יהיה בתכנית ובהיתר

אלון שוסטר: תודה על הדברים

אלון שוסטר:  נציג ארגון מגדלי הבקר לבשר, דקה בדיוק

יהונתן הירשפלד: תודה רבה, אדוני

יהונתן הירשפלד:  יהונתן הירשפלד, אני מנכ"ל ארגון מגדלי הבקר לבשר

יהונתן הירשפלד:  אנחנו שומרים על אחד וחצי מיליון דונם של שטחים פתוחים

יהונתן הירשפלד:  אנחנו מתמודדים עם אתגרים על בסיס יום-יומי – מפשיעה חקלאית ועד חוסר כלכליות בענף

יהונתן הירשפלד:  יש לנו סימביוזה מדהימה עם המערכת הפוטו-וולטאית: כששמים את זה בשטחי המרעה – זה נותן צל לפרות; כששוטפים את זה – המים יורדים למטה וזה מצמיח מחדש את העשבים, ויש להן מה לאכול

יהונתן הירשפלד:  היעדר השימושיות בקרקע יכול להביא את הענף הזה לקריסה

יהונתן הירשפלד:  אנחנו צריכים להרים את הכסף שיש על הרצפה, והכסף הזה הוא מערכות פוטו-וולטאיות

יהונתן הירשפלד:      האתגר שלנו הוא עם רמ"י, ורמ"י – אני מבין אותם – לא יכולים לאשר לנו את זה, מאחר והחוזים שלנו הם חוזים קצרי מועד

יהונתן הירשפלד:  החוזים שלנו מתחדשים כל שלוש שנים

יהונתן הירשפלד:  הבקשה שלי היא פשוט שנשב, ביחד, נקים איזה שהוא צוות ונראה איך אנחנו פותרים את זה

יהונתן הירשפלד:  אנחנו לא נוכל להישאר בענף בלי המערכות האלה

יהונתן הירשפלד:  תודה

אלון שוסטר: בסדר גמור

ניר ונגר: סליחה, היושב ראש, רק משפט

ניר ונגר:  לאור כל הדברים שאמרו פה, ועל מנת לא להשאיר את החקלאים, שוב, בקצה שרשרת המזון, והיזמים ירוויחו את כל מה שירוויחו – אני מאוד מבקש שנציגים – בטח של המועצות האזוריות, של השלטון האזורי ושל התנועות המיישבות – יהיו שותפים לצוות

אלון שוסטר: תודה

אלון שוסטר:  אני אתייחס

אלון שוסטר:  אני מסכם

אלון שוסטר:  קודם כל, אני מודה למי שהגיע

אלון שוסטר:  הוועדה משבחת את הפעילות הממשלתית והבין-משרדית שהתקיימה עד כה

אלון שוסטר:  הוועדה קוראת להמשך פעילות הוועדה הבין-משרדית כמתכללת את ניהוג הפעולה האגרו-וולטאית בישראל, ואני מניח שהממשלה רשאית לקבוע צוות אחר, אבל אין אפשרות ממשית, רצינית, אלא להמשיך בגוף מנהג בדומה לקיים

אלון שוסטר:       הוועדה קוראת לרשות החשמל לפעול לחיבורי הפיילוטים לרשת לצורך כלכליותם, ולתת מענה אסדרה ראוי, גם לפיילוטים וגם לפרויקטים העסקיים

אלון שוסטר:  רשויות התכנון נקראות לקיים הליך תכנוני גמיש ומהיר

אלון שוסטר:  הוועדה קוראת לשילוב הרשויות המקומיות וראשי הכפר בצוותי ההיגוי של המהלך הלאומי, וככלל, צריך להתייחס להתיישבות, לחקלאים, כשותפים, ובכלל זה גורמים נוספים, כמו החבר שמגדל את המזון

אלון שוסטר:      הוועדה מבקשת מהממשלה לבחון את צירוף המשרד להגנת הסביבה לצוות ההיגוי

אלון שוסטר:  אני חושב שההערה היא ראויה

אלון שוסטר:  הוועדה קוראת לקידום מיטבי של הפרויקטים העסקיים, גם ללא אישור התמ"א, ולהענקת מענים אסדרתיים – קרי התעריף הראוי

אלון שוסטר:  הייתי אומר לרשויות השונות – בין אם לרשויות מקומיות או משרד הפנים – לבחון את הרף הנמוך, ככל שמוצאים צורך לגבות מחיר

אלון שוסטר:       הוועדה קוראת למשתתפים – לכם, לנו – ראשית, לפעול בתחושת דחיפות – אולי זה הדבר המרכזי

אלון שוסטר:  לו כל אחד מאיתנו יפעל בקור רוח, אבל בשיתוף פעולה, ועם תחושת הבהילות שבוטאה באופן הכי צלול על ידי איתן – כך ייטב

אלון שוסטר:  הוועדה קוראת למשתתפים לראות בנו, בוועדת הכלכלה, בוועדת המשנה, בי, מסייע לקידום העמידה ביעדים הלאומיים

אלון שוסטר:      תודה

אלון שוסטר:  הישיבה נעולה