ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 94, 2023-07-18 00:00

ישראל אייכלר: שלום וברוכים הבאים לוועדת העבודה והרווחה, הצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מספר 33)

ישראל אייכלר:       אני ארצה בעזרת ה' להשלים את כל השאריות שנשארו פה ושם ואני גם ארצה ואבקש ממשרד הביטחון, כל הנדרים והשבועות וההבטחות והבדיקות שאתם הייתם אמורים לעשות, להביא לנו תשובה

ישראל אייכלר:  אני רוצה לפני ההצבעה

ישראל אייכלר:  גם דברים שאינם בתוך החוק, כמו למשל המלווה ל-PTSD והמחלקה המיוחדת שאתם תקימו באגף ל-PTSD

ישראל אייכלר:  כל הדברים האלה, אני רוצה שזה ייכנס שוב לפרוטוקול באופן מסוכם וסופי, גם על פי המכתבים והדברים של שר הביטחון וגם על פי הדברים שאתם אמרתם פה

ישראל אייכלר:       כדי שנוכל להתקדם לקראת הסיום אז אחרי עבודה קשה מאוד מאוד של שבועות ולילות וימים, עם כולם ביחד כמובן, עם כל המשפטנים והעוסקים בדבר, אז בבקשה, תני את השינויים שאנחנו מקווים שהם הסופיים

יעל סלנט: נעבור לאט ובזהירות

יעל סלנט:  התיקון הראשון בעמוד 4, זה תיקון שהוא יותר נוסחי וגם ככל שנתקדם בניסוח ונצטרך לעשות תיקונים כאלה שהם רק התאמות אנחנו כמובן נעשה אותם

יעל סלנט:           זה רק לגמרי הבהרה

ישראל אייכלר: עמוד 5

יעל סלנט: סעיף 7 עוסק בתגמול של מי שאיבד את כושרו להשתכר, מה שהיה מכונה נצרך, ולא נגיד את השם הזה עוד פעם, וסעיף קטן (ה) עוסק בכל מיני תנאים ואמרנו שהוראות סעיף זה של תגמול מחוסר פרנסה לא יחולו על נכה שביום שהגיש בקשה לתגמול לפי סעיף זה הגיע לגיל פרישה כמשמעותו בחוק גיל פרישה, כי אמרנו שזה תגמול בגילאי עבודה, למעט אדם שהגיש בקשה להכרה לפני גיל פרישה, זאת התוספת, הוא צריך להגיש את הבקשה להכרה כנכה, לא את הבקשה לתגמול, את הבקשה להכרה כנכה לפני גיל פרישה, אבל ההכרה שלו הייתה לאחר גיל פרישה ולכן הוא לא יכול לבקש את התגמול הזה כי הוא עדיין לא היה מוכר והוא לא עבד בחמש השנים שקדמו להגשת בקשתו להכרה לפי חוק זה, כלומר בגילאי עבודה

יעל סלנט:       בעמוד 7 למטה

יעל סלנט:  היה את סעיף קטן (ג) שאמר שנכה זכאי לקבל זכאויות נוספות המפורטות בפרק זה, בכפוף להוראות לפי סימן זה וסימנים ב' ו-ג' ובלבד שהסיוע כאמור יהיה בסכום שלא יעלה על הסכום שהנכה נדרש בפועל, ככל שהדבר נדרש בחוק או לפיו

יעל סלנט:  מכיוון שעשינו עבודה ובכל מקום שבו לא מקבלים תשלום יותר ממה שהנכה משלם בפועל ציינו באופן מפורש ומכיוון שיש הסמכה לתקנות והסכומים בחוק הם מרביים אז הסעיף מיותר ולכן הורדנו אותו

יעל סלנט:  הוא לא מוסיף לנו שום דבר

יעל סלנט:       התיקון הבא בעמוד 16 והוא תיקון רוחבי

יעל סלנט:  אתמול בוועדה הוסבר לנו שהמימון של שיעורי הנהיגה, יש לו תקרה שקבועה בנהלים ואחר כך תהיה קבועה בתקנון

ישראל אייכלר: תעריף למורים

יעל סלנט: כן, ולכן בעצם זה לא בהכרח מימון מלא, הוסבר פה אתמול שברוב המקרים זה יספיק, אבל זה לא בהכרח מימון שהוא מלא של שיעורי נהיגה, יכול להיות שהוא יהיה מימון חלקי ולכן זה סיוע במימון ולא מימון, ואותו דבר על מבחני הכשירות, למרות שמבחני כשירות זה לא תעריף?      

ישראל אייכלר: לא, הטסטים, יכול להיות 30 טסטים ו-22 טסטים

ישראל אייכלר:  כמה טסטים אתם נותנים?      

קריאה: - - -      

ישראל אייכלר: שלושה טסטים? יש אנשים שעוברים עשרה טסטים

יעל סלנט: ונראה מה תקבעו בתקנות

ישראל אייכלר: תגידי בדיוק כמה טסטים

הדר קרמר: היום זה שניים ואופציה לחריגה של אגף השיקום לעוד שלושה טסטים

הדר קרמר:  סך הכול חמישה

ישראל אייכלר: אז הוא יעבור, זה בסדר

יעל סלנט: התיקון הזה היה בסעיף 9כט, אבל אנחנו נראה בהמשך שיש לו עוד מופעים

יעל סלנט:  למשל בעמוד 17 בסעיף 9ל, בסעיף קטן (ב), גם סיוע במימון שיעורי נהיגה וסיוע במימון מבחן כשירות, זה מי שהוא נכה ולא מימש את הזכאות שלו לרכב

יעל סלנט:       בעמוד 18 למעלה, בסעיף 9לט, ההוראות סעיף 9א חולשות על כל הפרק ובפסקה (א) הורדנו את התוספת הזאת ולכן אנחנו פשוט מורידים אותה גם פה

יעל סלנט:  זה ברור שכל ההוראות שייקבעו בתקנות יחולו ולא צריך להגיד את זה

יעל סלנט:       בעמוד 18 למטה בפסקה (ג) העירו לנו, בצדק, שכשמקבלים רכב בבעלות המדינה מקבלים את הרכב ואז זה לא סיוע בהחלפת הרכב, זה ממש החלפת הרכב, מפה נובע התיקון הזה

יעל סלנט:       התיקון הבא בעמוד 21, זה אותו דבר, סיוע במימון של שיעורי נהיגה וסיוע במימון של מבחני כשירות, ואותו דבר גם בסעיף 9לג, זה אותו תיקון שהסברנו

בן חיים: יש לי הערה לגבי עמוד 25, אני מחכה להעיר אותה מאתמול

בן חיים:  אפשר?      

ישראל אייכלר: איזה סעיף?     

בן חיים: סעיף (2) לגבי רכישת רכב מהמאגר

בן חיים:  יש גם נכים שהם לא 100 פלוס שמשתמשים במאגר ומשתמשים ברכב עם מנגנון יד מלא והייתי רוצה שיבדקו, יש מעט כאלה, מעט בודדים, שתהיה אפשרות שגם לנו תתאפשר לרכוש את הרכב מהמאגר עם הפטור

בן חיים:  שתהיה גם לנו אפשרות לרכוש, יש בודדים, ממש בודדים

ישראל אייכלר: לא רק אני לא מבין על מה אתה מדבר

ישראל אייכלר:  אתה מבין?      

ערן יוסף: כן

ערן יוסף:  דיברנו על זה שיש מאגר רכב של משרד הביטחון שמשמש את הנכים שיש להם רכב בבעלות המדינה

ערן יוסף:  אם יש תקלות או דברים כאלה שיוכלו לקבל משם רכב חלופי

ערן יוסף:  יש אפשרות במצבים מסוימים לנכה 100 פלוס לרכוש רכב שהוא קיבל מאותו המאגר, זו זכאות מאוד חריגה

ישראל אייכלר: רכב משומש?      

ערן יוסף: מה שהוא מבקש זה לאפשר את הרכישה הזו גם לנכים שהם לא 100 פלוס

ערן יוסף:  כיוון שיש מלאי רכבים מאוד מוגבל הרחבה של זה גם לנכים שהם לא 100 פלוס תצמצם ממילא את סל הרכבים שיש במאגר לכל מי שצריך אותם ולכן אנחנו לא רוצים להרחיב

בן חיים: ממילא מוציאים אותם למכירה

קריאה: עובי מדבר כשזה יוצא למכרז

בן חיים: אני מדבר על הרכבים שאתם מוציאים למכרז, אני לא מדבר על הרכבים שאתם מחזיקים במאגר

רות פרמינגר: אז אתם רוצים זכאות להשתתף במכרז?      

בן חיים: כן

ערן יוסף: אם זה זכאות להשתתף במכרז אתם זכאים לגשת למכרז

בן חיים: אני מדבר על הפטור

ערן יוסף: הפטור הוא לא פה, הפטור הוא בתקנות חובת המכרזים

בן חיים: לא, יש פטור

קריאה: זה לא פה, זה לא רלוונטי

ערן יוסף: עכשיו הבנתי למה הוא התכוון, הוא מדבר על הפטור בתקנות חובת המכרזים, הוא לא בחוק הזה והוא גם לא בוועדה הזאת, לכן זה לא רלוונטי לדיון שלנו

ישראל אייכלר: זה בחוק חובת המכרזים בוועדת הכספים?      

ערן יוסף: כן, בתקנות חובת המכרזים

ישראל אייכלר: נמשיך בתיקונים שלנו

יעל סלנט: עמוד 28

יעל סלנט:  זה משהו שדנו בו אתמול, זה הסעיף שהפריע לארגון נכי צה"ל, נקריא אותו 

ישראל אייכלר: זה מוסכם?      

יעל סלנט: כן

יעל סלנט:  עמוד 33

יעל סלנט:  תיקון לסעיף 36א שמשרד הביטחון ביקש להוסיף

יעל סלנט:  ביקשתם להוסיף גם את סעיף 5א

יעל סלנט:  תסבירו רק מה זה אומר כדי שיהיה ברור

ערן יוסף: מדובר על בחירה בזכויות בין חוק הביטוח הלאומי ובין חוק הנכים במקרה שאדם מאותה סיבה, במאורע אחד, זכאי לפי שני החוקים והוא צריך לבחור

ערן יוסף:  הבחירה מתייחסת היום לסוגים של תגמולים וכיוון שהוספנו את תגמול נכה 100 פלוס לסעיף נפרד צריך להכניס אותו גם לפה

ערן יוסף:  זה טכני לגמרי

יעל סלנט: כי קודם סעיף 7 לא היה שם

ערן יוסף: הוא צריך להיות, זה תגמול לכל דבר

יעל סלנט: התיקון לסעיף 40, זה נכה שנמצא במאסר

יעל סלנט:  עלתה פה הסוגיה ובסוף אמרנו שאתם תחזירו תשובה, שתבחנו את המצב

יעל סלנט:  אני מבינה שנשארתם עם אותה עמדה

ערן יוסף: אני רוצה להגיד, כל החקיקה הסוציאלית שאנחנו מכירים, מחוק הביטוח הלאומי וחוקים אחרים שנותנים זכויות סוציאליות, לא חלה כשנכה נמצא במאסר

ערן יוסף:  זו תפיסה כללית, אני לא חושב שדרך חוק הנכים אנחנו צריכים לשנות אותה

ערן יוסף:  אדם שנמצא במאסר מקבל את כל צרכיו משלטונות השב"ס ולכן לא מקבל זכויות מאגף השיקום

ערן יוסף:  אני אגיד שיש מצבים חריגים של טיפולים רפואיים שהשב"ס לא יודע לתת אז אנחנו נותנים אותם, אבל ככלל התגמולים וההטבות וכן הלאה לא משולמים

ערן יוסף:  זה סעיף בתוקף

קריאה: למה תגמול בסיסי לא?      

ערן יוסף: כמו שתגמול קצבת נכות או כל דבר אחר ממוסדות אחרים לא משולמים

ערן יוסף:  אדם לא מקבל זכויות בזמן שהוא בכלא, זה התנאי

קריאה: אבל אם יש לו משפחה שתלויה בו?      

ישראל אייכלר: זו השאלה שאני רוצה לשמוע עליה תשובה, מה עם המשפחה?     

ערן יוסף: הסעיף כבר היום מאפשר לאישה וילדים של נכה שנמצא במאסר לפנות לאגף השיקום ולבקש לקבל חלק מתגמולו כמזונות

ערן יוסף:  זה קיים בסעיף וזה נשאר

ישראל אייכלר: רק מזונות?      

ערן יוסף: אני אומר כמזונות

יעל סלנט: לא, לאדם שהנכה חייב במזונותיו

ערן יוסף: נכון, אבל לא כתוב כמה

ערן יוסף:  הכמה זה בקביעה של קצין התגמולים

ישראל אייכלר: זאת אומרת בסעיף של מזונות אתם יכולים לתת למשפחה את הזכויות שהם צריכים

יעל סלנט: קצין תגמולים רשאי להורות שהתגמול או הזכאות הנוספת - - -     

ישראל אייכלר: כי העיקרון ברור לכולם, שהמשפחה לא אשמה בזה שהוא יושב במאסר

מיכאל מיקי בנימין: מה הקשר לתגמול הבסיסי? זאת השאלה

ישראל אייכלר: אני לא שמעתי את השאלה שלך כי אתה לא שמעת את השאלה שלי

ישראל אייכלר:  אני אמרתי שהשאלה היא הזכויות של המשפחה, אסור להם להיפגע כי הם לא אשמים בזה שהוא יושב במאסר

ישראל אייכלר:  והם הסכימו עם זה, נכון? אתם תעשו את זה בסעיף מזונות בוועדה?      

ערן יוסף: הסעיף קיים, כל השינוי שעשינו בסעיף הוא שינוי טכני

ערן יוסף:  בסעיף הקיים יש התייחסות לבני משפחה שהנכה חייב במזונותיהם וקצין התגמולים הוסמך לתת להם חלק מהתגמול בחוק הקיים, לא צריך לשנות כלום

יעל סלנט: יותר מזה, אמרתם שהתגמול, לא הזכאות הנוספת, יינתנו

מיכאל מיקי בנימין: כבוד הרב, התגמול הבסיסי הוא ממש קטן

ישראל אייכלר: משרד הביטחון מגדיר את המשפחה שהוא חייב במזונותיו של אותו בן משפחה

מיכאל מיקי בנימין: אבל זה גם ככה סכום מאוד קטן, אדוני יושב ראש הוועדה

ישראל אייכלר: אני לא יודע מה הסכום, זה הרי תלוי בוועדה

מיכאל מיקי בנימין: זה רק התגמול הבסיסי

קריאה: התגמול הבסיסי הוא פיצוי, הוא לא במקום משכורת, הוא לא על אובדן כושר עבודה, זה לא כמו נכות כללית

מיכאל מיקי בנימין: אבל לא מדובר בניידות ולא בשום דבר אחר, ואם התא המשפחתי שלו בנה על זה ולא רק בצורה של מזונות

לימור לוריא: נכון

לימור לוריא:  אני מסתמסת עם שלומי כי גם בנפגעי עבודה שזה חלק ממנו, זה מרכיב ביטוחי שלכאורה זה אותו רעיון, גם בחוק הביטוח הלאומי לא משלמים לאדם שנמצא במאסר, אשתו וילדיו זכאים לתוספת כפי שמתאפשר פה

מיכאל מיקי בנימין: אבל נתנו פה דוגמה בפעם שעברה, מישהו שאין לו יד, אז עכשיו זה לא יעזור - - -     

איל בן ראובן: לימור, אני רוצה לשאול, אנחנו כרגע לא נפתור את כל הדבר הזה, אבל רציתי לשאול כי ברגע שבן אדם נכנס, לפעמים זה גם מאסר על חובות וכדומה, לא רק אירועים פליליים - - -     

ערן יוסף: אין מאסר על חובות

איל בן ראובן: יש

איל בן ראובן:  אני רוצה לשאול משהו

איל בן ראובן:  מכיוון שזה אירוע טקטוני שברגע אחד נכנס האבא או האמא למאסר והמשפחה נשארת ככה ומכיוון שאני בטוח שאם יגיעו אליכם מקרים שאנשים מגיעים לפת לחם אתם תעזרו להם כי זו הסמכות – רציתי לשאול האם אפשר לשקול שתיתנו אפשרות, הודעה של 30 ימים לאנשים האלה כדי שיפנו אליכם כדי לתת להם את פרק הזמן הזה להתארגן

רות פרמינגר: רעיון מצוין

ערן יוסף: יש פה עניין קטגורי, החוק שולל זכויות, זה לא החלטה של קצין תגמולים אם לתת או לא לתת

ערן יוסף:  הנושא של הפנייה של המשפחה, פונים אליהם ומודיעים להם והם ממשיכים לקבל, אבל אני לא רואה איך אפשר לייצר - - -     

לימור לוריא: קודם כל בן אדם לא נכנס ישר למאסר, בדרך כלל יש את התקופה – אז קודם כל אנחנו נאריך

יעל סלנט: שלומי, אתה יכול להגיד בכמה מילים איך זה עובד בפועל בביטוח הלאומי? מה קורה? הם מדברים פה על איזה שהיא תקופת מעבר, האם קורה ביום אחד שנכה נכנס למאסר, שיש תקופת התארגנות ממילא?      

שלומי מור: הביטוח הלאומי מקבל נתונים לגבי מי שנכנס למאסר ולפי סעיף 325 לחוק הביטוח הלאומי השלילה נעשית רק כאשר המאסר או המעצר הם לתקופה של שלושה חודשים או יותר

שלומי מור:  זאת אומרת מישהו שנכנס לשבוע, חודש או חודש וחצי, לא שוללים את גמלאותיו

שלומי מור:  מעבר לזה, מה שלימור אמרה הוא נכון מאוד, גם נכה שנכנס למאסר, עדיין החוק רואה בתוספת בגין בן זוג וילדיו כאילו הם שלהם והם ממשיכים להשתלם לבני הזוג ולילדים הגם שהנכה את קצבתו שלו לא מקבל, כי אכן המדינה מכלכלת אותו כשהוא במאסר

יעקב סער סעדה: זה תקף גם לעבודות שירות שיכולות להגיע עד תשעה חודשים?      

קריאה: לא, לעבודות שירות לא

ישראל אייכלר: הביטוח הלאומי מקבל אינפורמציה על כל מי שנכנס לבית הסוהר, אבל אתם לא מקבלים

איל בן ראובן: אבל יש פה פרק זמן, יש פה שינוי משמעותי

איל בן ראובן:  הם מדברים פה בביטוח הלאומי על זה שההפחתה או הביטוח רק אחרי שהמאסר מגיע לפרק זמן של שלושה חודשים

ערן יוסף: לא, זה לא מה שנאמר

ערן יוסף:  נאמר שבפועל המידע מגיע - - -     

איל בן ראובן: זה מה שנאמר

ערן יוסף: המידע מגיע כשמדובר במאסר של יותר משלושה חודשים

ערן יוסף:  אותו מידע שמתקבל אצלם מתקבל גם אצלנו, לכן מה שהם עושים גם אנחנו נעשה

קריאה: אתם אומרים את אותו דבר, אני לא מבין מה ההבדל

איל בן ראובן: אני שואל, בן אדם קיבל תקופת מאסר לחצי שנה, מהחודש הראשון, ביום הראשון - - -     

מיכאל מיקי בנימין: אנחנו לא נכי הביטוח הלאומי

שלומי מור: אני מיד אשיב לך

ישראל אייכלר: שלומי, כשתדע את התשובה – השאלה ברורה, אייל, האם על שלושה חודשים הוא לא מקבל או עד שלושה חודשים

איל בן ראובן: ואז זה נותן עוד פרק זמן למשפחה להתארגן

רות פרמינגר: אני אחדד, ואם זה חודשיים אז בכלל לא ינכו לו

ישראל אייכלר: שלומי יברר לנו ואנחנו נמשיך

ישראל אייכלר:  ביררת?      

שלומי מור: על פניו כאשר המאסר הוא ליותר משלושה חודשים זה מהיום הראשון, אבל אני מוודא את זה שוב למען הסר ספק

ישראל אייכלר: בכל אופן מה שיש בביטוח הלאומי יהיה אצלכם

מיכאל מיקי בנימין: אבל זו לא אותה נכות, אדוני, למה להשוות אותנו לביטוח לאומי?      

ישראל אייכלר: למה אתה רוצה להשוות?      

איתי אלימלך: חבר'ה, נכות כללית זה עבור אובדן כושר עבודה

לימור לוריא: אנחנו מדברים על נפגעי עבודה, לא על נכות כללית

איתי אלימלך: פה לא מדובר על נפגעי עבודה, זה פיצוי על נכות

לימור לוריא: זה נכות ביטוחית

לימור לוריא:  זה מקרין לנפגעי עבודה

איתי אלימלך: הבנצ'מארק של הביטוח הלאומי זה לאו דווקא הסיפור כאן

ערן יוסף: חברים, אנחנו מדברים על סעיף שנמצא בתוקף מאז שהחוק - - -     

בן חיים: עידן, אנחנו מעולם לא היינו שווים לביטוח לאומי, למה שנתחיל להיות שווים לביטוח לאומי?      

ישראל אייכלר: לא, מדובר על פרוצדורה

ערן יוסף: זה הסדר קיים, ככה אנחנו כבר שנים

בן חיים: אנחנו מבוטחים ואנחנו מעולם לא היינו צריכים להיות שווים לביטוח לאומי, עם כל הכבוד

איל בן ראובן: עובי, אתה לא מדבר בלהט כזה כשאתה מגן על אדם שעשה עבירה פלילית

בן חיים: בגלל זה גם הארנונה שלנו לא שווה, בגלל זה הכול לא שווה

ישראל אייכלר: אם תניח את המיקרופון בצד, יש לך ברוך ה' קול מספיק גדול, אז היועצת המשפטית תסביר לך את הנקודה

יעל סלנט: אני רק רוצה להתחבר לדברים שאמר ערן

יעל סלנט:  הוא אמר אותם, אבל להתחבר אליהם

יעל סלנט:  כבר היום סעיף 40 בחוק, עוד לפני שנגענו בו, קובע שנכה שמרצה עונש מאסר לא ישולם לו תגמול בעד תקופת המאסר אך קצין תגמולים רשאי להורות שהתגמול יינתן לאדם שהנכה חייב במזונותיו

יעל סלנט:  בעצם מה שמשרד הביטחון ביקש לעשות פה זה להוסיף את הזכאויות הנוספות גם לאירוע הזה, אבל עצם ההוראה על התגמול, בטח על התגמול הבסיסי ועל כל תגמול הייתה שם קודם

יעל סלנט:  זה לא מה שהתיקון הזה עושה, התיקון הזה מוסיף את הזכאויות הנוספות

קריאה: אבל הרבה הסדרים היו קודם ושינינו אותם

ישראל אייכלר: נמשיך

קריאה: בן אדם שחרב עליו עולמו, לקחת לו גם את ה-2,000 שקל האלה

קריאה:  מה ההיגיון פה?      

קריאה: התגמולים של האישה והילדים כן ממשיכים?      

ישראל אייכלר: כן, הם אמרו מפורשות

ישראל אייכלר:  לא רק שהם אמרו את זה עכשיו אלא שהיועצת המשפטית הקריאה את זה מהחוק הקיים

יעל סלנט: זה קצין התגמולים רשאי להורות

ערן יוסף: נכון

ערן יוסף:  זה לא אוטומטי, אבל יוכלו לבקש וזה יינתן

יעל סלנט: בעמוד 34

יעל סלנט:  אתמול הורדנו את פסקה (א1) שהתקנות לפי פרק שני1 יותקנו לאחר התייעצות עם הארגון ובאישור ועדת העבודה כי בעצם זה באמת אחרי בדיקה נוספת מוחל בסעיף קטן (א)

יעל סלנט:  המשמעות של סעיף קטן (א) זה שבעצם כל התקנות מכוח החוק הזה כולן יבואו עכשיו לאישור ועדת העבודה והרווחה ובהתייעצות עם הארגון היציג

יעל סלנט:  צריך להבין שזה שינוי משמעותי לעומת המצב הקיים שיש הרבה תקנות שבכלל לא מובאות לאישור הוועדה

ערן יוסף: אני רוצה להגיד על זה מילה

ערן יוסף:  בעניין הזה אנחנו קיבלנו את המלצת הוועדה מהסיבוב הקודם, מהכנסת ה-20 כשדנו בזה בעבר, הכנסנו את כל התקנות לאישור הוועדה

ערן יוסף:  יש בזה קושי

ערן יוסף:  אנחנו מוסיפים פה תקנות, למשל קביעת דרגת נכות ודברים שהם מקצועיים לגמרי שיכול להיות שיש בהם עומס מאוד גדול על הוועדה

ערן יוסף:  אני חושב שאפשר לשקול את זה מחדש ולהגדיר שרק התקנות שאנחנו עוסקים בהן כאן, התקנות מכוח הפרק השני1 והנושאים הנוספים שהתעוררו במסגרת החקיקה הזו הם יהיו במסגרת תקנות באישור הוועדה ולא ניגע בכל התקנות שהחוק עוסק

ישראל אייכלר: אתה צריך להבין שוועדת העבודה והרווחה היא לא חלק מהממסד והשלטון ששולט באנשים, אנחנו מייצגים את האזרחים ואת הנכים כוועדה לפקח עליכם ולכן אתם צריכים לקבל בברכה את העובד שיש להם מי שיפקח שכולם יידעו שיש ביקורת ציבורית על כל החלטה שלכם

ערן יוסף: השאלה אם זה נכון לגבי תקנות של קביעת דרגת נכות, שהן תקנות מפורטות של סעיפים, ממש כל דרגה

ישראל אייכלר: כל מעשה שלטוני נתון לביקורת הציבור

יעל סלנט: אתמול אמרנו שאת התיקון של התוספת רצינו להוסיף ב-18א, שהתיקון של התוספת תיעשה על ידי שר הביטחון ובעצם ראינו שיש את ההוראה הזאת כבר בסעיף 48 ואנחנו רק מתקנים ואומרים ששר הביטחון רשאי לשנות בצו את התוספת

יעל סלנט:  אנחנו מורידים פה את ההתייעצות עם הארגון ואת האישור של הוועדה כי משרד הביטחון ביקש שיהיה מנגנון קל וזמין

ישראל אייכלר: אז אמרנו את הכלל אתמול, כל מה ששר הביטחון רוצה להוסיף זכויות לאדם הוא לא צריך אותנו, אבל אם הוא רוצה לפגוע בזכויותיו הוא צריך את האישור של ועדת העבודה והרווחה

יעל סלנט: כאן הוא אומר מה יינתן באופן אוטומטי ומה לא

יעל סלנט:  יש את האמירה, זה לא כתוב פה ככה, אבל יש את האמירה של לימור לפרוטוקול שלא יהפכו בקשות היום שהן אוטומטיות לבקשות שהן לא אוטומטיות

יעל סלנט:  אולי תגידי את זה את

לימור לוריא: אולי נגיד שבתפיסת השירות שלנו מאז הרפורמה אנחנו פועלים לקבל מידע מגופים אחרים כדי שכשנקבל את המידע נוכל לתת את הזכויות בלי שבן אדם בכלל מבקש אותן

לימור לוריא:  לצורך העניין אנחנו החודש אמורים להתממשק לרשות האוכלוסין ואם אני רואה שלאחד מנכי צה"ל יש ילד בגיל בר מצווה אנחנו משלמים את המענק אוטומטית בלי שהם מבקשים, מה שעד היום היה עם להגיש בקשה

לימור לוריא:  זו המגמה שלנו

לימור לוריא:  ככל שיהיה לנו מידע אנחנו נדחף את הזכויות

לימור לוריא:  יש מספיק אתגרים בחיים ומה שאנחנו נוכל להקל נקל

חילי טרופר: אבל אם אני מבין נכון, היושב ראש, האם נכון לכתוב פה 'ובלבד שאין בכך כדי לגרוע', מה שהיושב ראש אומר

ערן יוסף: זה קצת קשה כי זו רשימה שאומרת מה אוטומטי

חילי טרופר: אין בעיה, אבל הוא יכול להוריד גם משהו

ערן יוסף: תיאורטית כן, אבל - - -     

ישראל אייכלר: אז תכתוב לשנות לטובה

איל בן ראובן: ערן, הוא שואל אם הוא יכול לגרוע זכות, זכות הוא לא יכול לגרוע, זה עניין של פרוצדורה, הסעיף הזה דן רק בפרוצדורה

ערן יוסף: ההחמרה היא לכאורה להפוך משהו שהיה אוטומטי ללא אוטומטי, לימור אומרת שכנראה שזה לא יקרה

חילי טרופר: הוא יכול לגעת בפרוצדורה

יעל סלנט: אם אתם רוצים, זה קצת מורכב

ישראל אייכלר: שר הביטחון רשאי לשנות לטובה את התוספת

יעל סלנט: לא, אז לא לטובה, אפשר להגיד ששר הביטחון רשאי להוסיף לתוספת, אבל אז צריך להגיד מה קורה אם הוא רוצה לגרוע, ואז צריך להגיד שגריעה תהיה באישור הוועדה

איל בן ראובן: בסדר, אין בעיה

איל בן ראובן:  אנחנו גם ככה לא נגיע לשם

יעל סלנט: אז אנחנו אומרים הוספה לתוספת רק שר, גריעה מהתוספת באישור הוועדה

ישראל אייכלר: בסדר

ישראל אייכלר:  נמשיך הלאה

יעל סלנט: בעמוד 36, אנחנו אומרים שזכאויות נוספות, אנחנו אומרים איך הן יעודכנו, אבל יש סכומים שהם לא זכאויות נוספות, למשל הסכום האמור בסעיף 9ב(ב)

יעל סלנט:  אנחנו אומרים שבעלות חלקית בדירה תהיה שליש מהדירה או איזה שהוא סכום שכתוב שם, משהו כמו 500,000, אל תתפסו אותי בדיוק במילה

יעל סלנט:  אז אנחנו אומרים הסכום האמור בסעיף 9ב(ב)

ערן יוסף: יש פה גם את 9יג(ב)

יעל סלנט: שזה ההשתתפות העצמית בדירת משרד? אז גם הסכום שב-9יג(ב), שזה ההשתתפות העצמית בדירות משרד

יעל סלנט:  והסברנו באריכות, והתיקון כאן הוא רק תיקון של נוסח, שהמנגנון של מדד מחירים יהיה אלא אם נקבע במפורש אחרת לגבי זכאות נוספת מסוימת

יעל סלנט:  העלינו את זה מפסקה (2), ששם זה פחות מתאים, לפסקה (1) ששם זה יותר מתאים

איתי אלימלך: במבחן החיים האמיתיים מדובר פה בזכות חלקית בדירה, מדובר ב-33%, שזה פחות משליש

איתי אלימלך:  זאת אומרת שאם אדם יורש ביחד עם שני אחיו דירה כלשהי אז אחת משתיים, או שהוא נכנס למהלך שבו הוא צריך להביא שמאים ולהתווכח עם משרד הביטחון אם זה שווה שקל יותר או שקל פחות

איתי אלימלך:  שליש זה 33

איתי אלימלך: 3, או שפשוט נשללת ממנו הזכאות לסיוע בדיור בגלל הדבר הזה

איתי אלימלך:  בתיקון קטן, במקום שיופיע 33 יכול להופיע 34 ואז אתה פותר מראש את כל הבעיה הזאת וחוסך גם עבודה מיותרת של משרד הביטחון להעמיס על המערכת שמאים וסיפורים אחרים

איתי אלימלך:  זה פשוט מיותר

יעל סלנט: לא, זה פותר בירושה של שלושה אנשים, אבל בסוגי ירושה אחרים זה לא יפתור

איתי אלימלך: זה במבחן החיים, זה היה 25%, ל-33% אין שום הבדל, המשמעות היא אותו דבר

איתי אלימלך:  אם זה יהיה 34% זה כבר משהו אחר

ערן יוסף: ההוראה דיברה על רבע, על 25%, בכנסת הקודמת, כשדנו בזה בפעם הקודמת התבקשנו במצבים שאמנם יש יותר מרבע, נניח שליש, אבל העלות היא מאוד נמוכה, לתת גם את האפשרות ולכן הרחבנו, במקום לכתוב רבע כתבנו 33 כדי שלא יהיה את אותו מצב ביניים שמדובר עליו כאן

ערן יוסף:  אבל בהחלט הכוונה שכשמדובר בשליש מדירה ובערך יותר גבוה יראו את זה כבעלות

ערן יוסף:  אנחנו הרחבנו ואנחנו לא רוצים להרחיב מעבר

איתי אלימלך: אבל זה לא שליש, זה פחות משליש

ערן יוסף: נכון, כתבנו 33

איתי אלימלך: אבל זה לא שליש, אמרת שהכוונה היא שליש

איתי אלימלך:  שליש זה 33

איתי אלימלך: 333 וככה לנצח, אז מה הבעיה לעשות את זה 34?      

ערן יוסף: אמרנו ששליש בדירה ייחשב כבעלות בדירה, 33 לא, ולכן הפער הוא בדיוק כמו שכתוב ככה הוא נכון

איתי אלימלך: אז למה לשנות את זה ל-33?      

רז חג'ג': אדם יורש דירה אתם שולחים אותו לריב עם היורשים?      

איתי אלימלך: למה לשנות ל-33? ולמה להכניס עבודה מיותרת למשרד הביטחון לשלוח לשמאים הלוך חזור, ההתנגדות האוטומטית נראית לי קצת –      

ערן יוסף: דיברנו על זה בחוץ

ערן יוסף:  הקשבתי, בדקתי וחזרתי עם התשובה

איתי אלימלך: זה לא דברי אלוהים חיים, אמרת את דעתך

רז חג'ג': אבל זה גם אומר, מי שירש דירה לעומת מי שירש כסף, מי שירש כסף מהוריו - - -      

איל בן ראובן: לא, בסעיף, רז, מוגדר שגם אם הוא ירש, אבל אין לו יכולת לממש את זה לא חל עליו, הוא לא מוגדר כבעלות

רז חג'ג': לא, בסדר, אם אין לו יכולת לממש אני מבין

קריאה: אייל, איך אתה קובע לא ניתן לממש?      

איל בן ראובן: מישהו גר בבית

רז חג'ג': זאת אומרת בן אדם שירש שליש דירה לא זכאי לשום סיוע ממשרד הביטחון

ערן יוסף: אם הערך שלו בדירה הוא גדול מ - - -      

רז חג'ג': עם ערך של 528,000 שקלים, זאת אומרת שהדירה שווה בערך מיליון וחצי

רז חג'ג':  מיליון וחצי זו דירת שיכון בפתח תקוה

איתי אלימלך: לי זה נראה קטנוני ומכניס עבודה מיותרת לעובדי הרווחה

רז חג'ג': למעשה אתם מוציאים אוכלוסייה ענקית החוצה

איתי אלימלך: פשוט מיותר

איתי אלימלך:  קובעים 34%, בן אדם ירש שליש או פחות, ובזה נגמר הסיפור

יעל סלנט: מה ההצעה שלך, איתי? שיהיה כתוב 34%

איתי אלימלך: במקום 33 יהיה 34

איתי אלימלך:  זה הכול

יעל סלנט: לא מקובל

רז חג'ג': למה?      

שפרה שחר: ערן ממשרד הביטחון הגיע כדי להגיד לא על כל דבר

איתי אלימלך: לימור, יש סיבה מהותית למה לא? חבר'ה, השאלה היא לא משפטית, ערן, השאלה מול לימור, תודה

שפרה שחר: אתה צודק, אתה בא מהחיים עצמם

שפרה שחר:  הבן אדם לפעמים יורש, אבל עד שהוא רואה כסף עובר עשר שנים

יעל סלנט: אני מציעה שנתקדם כי אנחנו גם ככה לא בסעיף הזה

ישראל אייכלר: בדיוק

ישראל אייכלר:  אתה נכנסת לנושא שלא שייך לסעיף הזה

נדב וירש: יעל, הם לא נותנים לנו תשובות, הם לא נענים לשאלות שאנחנו מבקשים

נדב וירש:  אנחנו כבר שלושה שבועות פה, ביקשנו דברים להלומי הקרב ולא קיבלנו כלום

נדב וירש:  הדבר הבסיסי שהוא מבקש, עוד אחוז אחד, נו באמת, על מה אתם מתעסקים?      

ישראל אייכלר: יושב ראש מחוז צפון, אנחנו השארנו את השאלה שלך על שולחנם של אנשי משרד הביטחון, אבל אנחנו לא בסעיף הזה בכלל ואנחנו ממשיכים הלאה

ישראל אייכלר:  לפני ההצבעות אנחנו נקבל מהם תשובה, מה שהם יגידו כך יהיה

ישראל אייכלר:  מדובר פה באחוז אחד, על זה אני אעכב את הדיון על כל החוק

שפרה שחר: אבל גם לגבי אסירים, צריכים לזכור שהתגמול זה פיצוי

שפרה שחר:  נניח אדם שקיבל פיצוי והולך לכלא - - -     

ישראל אייכלר: את היית פה כשדובר על הנושא הזה?      

שפרה שחר: כן

ישראל אייכלר: והגבת?      

שפרה שחר: כן

ישראל אייכלר: אז זהו, אז התגובה נשמעה

ישראל אייכלר:  נמשיך הלאה

יעל סלנט: אנחנו בעמוד 37

יעל סלנט:  אנחנו אומרים שהמדד הבסיסי הוא ממוצע שנתי של המדד שחושב לפני המועד שבו בוצע לאחרונה עדכון סכומים לפי סעיף זה לגבי השנה שקדמה לאותו מועד

יעל סלנט:  זה תיקון שמבהיר

יעל סלנט:       גם בסעיף קטן (ג) בעמוד 37, זה לא מסומן אצלכם, אבל נגיד שזה יעודכן ב-1 בינואר וב-1 ביולי בכל שנה, בסעיף זה יום העדכון

יעל סלנט:  זה טכני

יעל סלנט:       עכשיו אנחנו מגיעים לתוספת שבה בכלל לא דנו

יעל סלנט:  התוספת היא כל אותן הזכאויות שישולמו באופן אוטומטי, זכאויות הניתנות בלא צורך בהגשת בקשה

יעל סלנט: למה זה מהשנה השנייה? כי אתם צריכים שהוא יגיד לכם שיש לו מעלון?      

ערן יוסף: בשנה הראשונה הוא מוכיח שהוא קנה מעלון, הוא מקבל את הזכאויות הנלוות ואז מהשנה השנייה זה אוטומטי

יעל סלנט: עוד פעם, כי כל הנכים בעלי דרגת נכות מיוחדת אתם יודעים עליהם ואתם פשוט משלמים להם את זה בפרק הזמן שצריך?      

ערן יוסף: נכון

יעל סלנט: כי מה קורה ב-(2)(ב)? (2)(ב) מדבר על זה שיש צורך לנסוע ללימודים למרכז שיקום או להכשרה תוך מפעלית, לעבודה, לפעילות ספורטיבית או למקום התנדבות

יעל סלנט:  אתם לא יכולים לשלם את זה אוטומטית כי הוא צריך להראות לכם שהוא עושה את הפעולות האלה, אני מניחה

ערן יוסף: נכון

ערן יוסף: זה סיפור דומה, בשנה הראשונה עם קבלת הרכב הוא ממציא לאגף השיקום את האישור שהוא קיבל את הרכב ואת הרישיון על שמו ומרגע זה בעצם הוא יכול להיות זכאי לרמת הניידות המוגדלת

ערן יוסף:  לכן זה לא אוטומטי, מהשנה השנייה זה אוטומטי

יעל סלנט: אז אמרנו, מהשנה השנייה לרכישת הרכב הרפואי הראשון או להחלפת הרכב הרפואי ברכב רפואי חדש, לפי העניין

ערן יוסף: כנ"ל

ערן יוסף:  הוא מקבל את הזכאות הרגילה, ברגע שהוא מעדכן על הרכב החדש אז הוא יקבל את הזכאות, אם היא משתנה

יעל סלנט: וגם אם היא לא משתנה

ערן יוסף: אם היא לא משתנה אז זה פשוט ממשיך כמו שהיה קודם, אז אין בעיה

יעל סלנט: כאן זה כאילו סיטואציה של אדם שהיה לו רכב והוא לא מימש את הזכאות שלו לרכב

ערן יוסף: אני אסביר

ערן יוסף:  קודם כל יש דמי ניידות אוטומטיים שמשתלמים ברגע שלבן אדם יש דרגת נכות מסוימת, גם אם אין לו רכב

ערן יוסף:  זה אוטומטי, אין שאלה

ערן יוסף:  יקנה את הרכב, יביא את המסמכים, זה מה שאמרנו קודם, ברגע שהוא יודיע הוא יקבל את הסכום המוגדל

ערן יוסף:  ה'למעט' מתייחס לסיטואציה שבן אדם מכר את הרכב, אנחנו לא נדע שהוא מכר את הרכב ולכן נדרשת ההודעה

יעל סלנט: כדי שתדעו שהוא חזר להיות חסר רכב וצריך לקבל דמי ניידות כחסר רכב

ערן יוסף: כן

ערן יוסף: זה אותו סיפור, עם רכישת הרכב נשלם לו גם את הביטוח

יעל סלנט: עכשיו אנחנו מגיעים לתיקון של חוק נפגעי פעולות איבה

יעל סלנט:  נסגור את סעיף 34 ונעבור עליו שנייה בנפרד, אבל לפני שאנחנו מגיעים לסעיף 34 אני מפנה אתכם לסעיף 35

יעל סלנט:  אתם לא רואים תיקון בנוסח, אבל כמו שהסביר ערן בדיון שעסקנו בתשלום תגמולים באיחור, בעצם בחוק הנכים (תגמולים ושיקום), בהצעת החוק נקבע מנגנון לאיך משלמים תגמולים באיחור

יעל סלנט:  לכן ביטלו את חוק הנכים (תגמולים ושיקום) מחוק הקצבאות (פיצוי בעד איחור בתשלום), אבל בחוק הקצבאות (פיצוי בעד איחור בתשלום) בפרט 10 ובפרט 11 כן נשארו חוק המשטרה (נכים ונספים) וחוק שירות בתי הסוהר וככל שזה נוגע לנכים שהם שוטרים ולנכים שהם שירתו בשב"ס הדין שלהם הוא הדין שחל על נכי צה"ל

יעל סלנט:       לכן ככל שזה נוגע לנכים המנגנון שנקבע לגבי נכי צה"ל יחול עליהם ולכן אנחנו צריכים לתקן גם את פרט 10 וגם את פרט 11 ולהבהיר שחוק המשטרה (נכים ונספים) יחול רק לעניין שוטר שנפטר ולעניין סוהר שנפטר

יעל סלנט:  ככל שמדובר בנכה יחול המנגנון של חוק הנכים (תגמולים ושיקום)

יעל סלנט:  זו השלמה שעלתה לנו כשעברנו על הדברים

יעל סלנט:       אנחנו נחזור לסעיף 34, אני רק רוצה לראות שאין לנו עוד תיקונים שהם לא חוק נפגעי פעולות איבה

יעל סלנט:  יש לנו בעמוד 45, זו רק הפניה, זה תיקון עקיף לחוק משפחות חיילים שנספו במערכה

יעל סלנט:  אומרים שסכומים שנקבעו בתקנות יעודכנו בהתאם להוראות לפי סעיף 1ב אבל זה צריך להיות 1ג, כי בעצם הסמכות הכללית של 1ב, הוחלט כן להשאיר אותה בחוק, אנחנו צריכים להפנות ל-1ג ולמנגנון שהוא קובע

יעל סלנט:       את הוראות המעבר נעשה יחד עם חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה מכיוון שהתיקונים קצת שלובים אחד בשני

יעל סלנט:       אנחנו בעמוד 39, סעיף 34

יעל סלנט:  שלומי, אולי תקדים כמה מילים, תיתן רקע לאיך מתנהג החוק של נפגעי פעולות איבה, מה חל עליהם, מה הכלל באופן כללי ואיזה התאמות עשיתם

שלומי מור: חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה למעשה מחרה מחזיק אחר חוק הנכים ואחר חוק המשפחות

שלומי מור:  הכלל באופן עקרוני אומר שכל זכאות והטבה שזכאי לה נכה או בן משפחה מכוח חוק הנכים או חוק המשפחות זכאי לה נפגע או בן משפחה של נפגע איבה

שלומי מור:  זה הכלל הבסיסי ובעצם חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, מה שהוא עושה זה שואב את כל הוראות הדין הרלוונטיות ומחיל אותם בשינויים המחויבים על משפחת השכול, על משפחת נפגעי איבה

שלומי מור:      מה שניסינו לעשות פה, אדוני, באמת מלאכת מחשבת, זה לקחת את כל התיקונים החדשים הללו ולהחיל אותם בשינויים שנדרשים מעצם השוני בין האוכלוסיות, להחיל אותם גם כדי שיחולו באופן מלא על נפגעי פעולות איבה

שלומי מור:  לכן הכלל הוא, אדוני, שאלמלא אמרנו אחרת כל הזכאויות שנידונו פה אמורות לחול גם על נפגעי פעולות איבה

שלומי מור:  זו ההקדמה, זה הכלל

יעל סלנט: אני אשמח שנעבור סעיף סעיף וננסה ככה לבאר כי זה באמת תיקון טיפה מורכב, כי הוא עושה שינויים על חוק הנכים (תגמולים ושיקום) ועושה לו התאמות לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, כשנגיד שאולי ההתאמה שהייתה הכי נדרשת היא בנוגע לנכים שהם בעלי דרגת נכות מיוחדת ולמעשה המוסד לביטוח לאומי לא מחזיק במאגר של רכבים, הוא לא יכול לתת רכב בבעלות המדינה, אבל מה שהוא יכול כן לתת זה לתת את הרכב לא בתמהיל של 85/15 אלא בתמהיל של 100% ולממן את כל מה שקשור לרכב

יעל סלנט:  תיכף נרד לפרטים ואני רוצה, שלומי, שתסביר בדיוק

שלומי מור: בסדר גמור

שלומי מור: זה בעצם החלה של כל המונחים החדשים שנוספו עכשיו בחוק על מנת שנוכל להחיל אותם גם על ההגדרות של הנכים שלנו

שלומי מור:  יש היום ביטויים אחרים, היינו צריכים להוסיף את הדברים שנוספו

יעל סלנט: שלומי, אתה אומר שפה יש סעיפים נוספים שאתם מחילים שחלים היום מכוח?     

שלומי מור: 7ג, 7ד ו-7ה חלים מכוח תקנות הביטוח הלאומי, לשר עד היום הייתה אפשרות להחיל תקנות וסעיפים מסוימים וכך הוא עשה, ולכן על אף שזה לא יופיע בנוסח החוק זה אכן חל, פשוט עכשיו עשינו סדר והבאנו את זה גם עלי חוק, והוספנו גם את 7ו שעוסק בהכנסה שאינה מעבודה או משלח יד, שאיננה מובאת בחשבון, כיוון שזה רלוונטי וגם את זה הוספנו

שלומי מור: 49, 50 ו-51 עוסק בעדכון הסכומים כדי שהזכאות תהיה זהה והעדכונים יהיו זהים, זה נדרש

שלומי מור:  התוספת מדברת על הזכאויות הנוספות שניתנות בלא צורך בהגשת בקשה

שלומי מור:  כמובן שהשירות הזה גם יחול אצלנו

שלומי מור:       סעיף 18ב מדבר על אופן תשלום גמלה באיחור

שלומי מור:  אנחנו נראה בהמשך, תיקנו את סעיף 15

שלומי מור:  היום ההסדר הזה חל מכוח חוק הביטוח הלאומי סעיף 297א, חשבנו, כיוון שמערכת התשלום שלנו מבוססת גם על המחשוב של משרד הביטחון, ותודה בהקשר הזה, הם נותנים לנו את השירות הזה, חשבנו שיהיה יותר נכון להתבסס גם, כאשר תשלום משולם באופן מאוחר על המערכת שלהם ולכן התאמנו גם את אופן העדכון ואת אופן התשלום, כשגמלה משולמת באופן מאוחר היא תשולם לפי שיעורה המעודכן

שלומי מור:  זה יותר פשוט לכולם

שלומי מור: נכון

שלומי מור:  כיוון שאנחנו תאגיד סטטוטורי, אנחנו לא משרד ממשלתי, החוק מינה לצורך הניהול שלנו בין היתר חשב מטעם החשב הכללי ולכן בהקשר הזה מקום שכתוב החשב הכללי רלוונטי שיהיה כתוב חשב המוסד לביטוח הלאומי שהוא חשב אוצרי כמובן שמונה על ידי אוצר המדינה

יעל סלנט: ב-16(א), איפה יש שם אזכור של החשב? פתאום אני לא רואה

שלומי מור: לא, החשב שלנו הוא סעיף 23א לחוק הביטוח הלאומי

שלומי מור: נכון

שלומי מור:  פה זה פרוצדורלי

שלומי מור:  43(ב) לא חל עלינו, אבל חלף זה מכוח סעיף 9 שמצוין פה מוחלות עלינו תקנות שעוסקות בתט"ר, ולכן, כיוון ש-18ב(ב) עוסק בהקשרים הללו אנחנו החלנו את המקור בדין שמכוחו חלות עלינו כל ההוראות של התט"ר ועשינו את ההשוואה הזאת

יעל סלנט:   בעצם הכוונה לכל אותם סכומים שעודכנו

שלומי מור: נכון

יעל סלנט: הפרסום ברשומות יהיה של שר הביטחון ואתם תפרסמו באתר האינטרנט שלכם

יעל סלנט:  ואתם אומרים שלא צריך לפרסם ברשומות פעמיים

שלומי מור: נכון, אין טעם לפרסם ברשומות פעמיים, אבל אנחנו נדאג שהחומר יהיה נגיש לא רק ברשומות למתקשים להגיע לשם, אלא באתר האינטרנט של הביטוח הלאומי בחלק הרלוונטי לנפגעי פעולות איבה

שלומי מור: זה הכלל הבסיסי

שלומי מור:  פרק שני1 זה מה שאנחנו מדברים עליו פה, שזה הדיור והניידות, הכלל הבסיסי שנאמר פה הוא שככלל כל הזכויות וכל ההטבות יחולו על נפגעי פעולות איבה

שלומי מור:  לא רק זה, אלא גם הכללים, התנאים והצווים והתקנות שיקבע שר הביטחון, ואתם יודעים שבמקומות רבים ניתנה לשר סמכות להתקין

שלומי מור:  כל מה שיותקן יוחל מניה וביה גם עלינו אלא אם כן שר העבודה, השר האחראי על המוסד לביטוח לאומי, ימצא שיש מקום לשנות או לתקן לעניין נפגעי פעולות איבה

שלומי מור:       סעיף 18א ו-52 מוזכרים פה כי גם מכוחם יש לשר סמכות להתקין תקנות, רצינו לוודא ולהבהיר שגם אלה יחולו על נפגעי פעולות איבה

רות פרמינגר: רק שאלה קטנה, שלומי, ולוועדה

רות פרמינגר:  כמו שאמרנו, השר יכול רק להיטיב ולא להמעיט, אז רק אני רוצה לדעת שזה חל גם על שר הרווחה כמו שזה חל על שר הביטחון

שלומי מור: הכוונה היחידה פה זה לא להפחית חלילה, כי הכלל הבסיסי זה לתת מה שניתן לחיילי צה"ל

שלומי מור:  הכוונה זה שמקום שעקב האופי המיוחד של נפגעי פעולות איבה יהיה צורך לשנות במשהו מהתקנה כך ייעשה

ישראל אייכלר: אז תעשה את זה באותו נוסח שיעל כתבה לגבי משרד הביטחון

יעל סלנט: לא, שם זה היה על התיקון של התוספת איזה זכאויות יינתנו באופן אוטומטי ואיזה לא

יעל סלנט:  פה זה, שלומי אומר, ככלל הכלל שלנו זה שמה שקורה עם נכי צה"ל יקרה גם עם נפגעי פעולות איבה

יעל סלנט:  והפנה אותי שלומי גם להגדרה של תגמול בחוק נפגעי פעולות איבה

שלומי מור: שכולל את 'כל הטבה או זכות הניתנים לנכי צה"ל או בן משפחה'

יעל סלנט: אבל אנחנו אומרים, ההוראות של הפרק יחולו, אבל לפעמים יש - - -     

ישראל אייכלר: אבל שלומי אמר שאצל השר הוא משאיר את המילה 'לשנות', מה שלא רצית אצל שר הביטחון את רוצה אצל שר העבודה?      

יעל סלנט: לא, פה הכוונה לכל אותן התאמות שהן בגדר ההתאמות

שלומי מור: נכון מאוד

שלומי מור:  אין להבנתי, על פי הדין, אפשרות להפחית לנפגעי פעולות איבה מההטבות שלהם לעומת חיילי צה"ל

שלומי מור:  כל הכוונה פה, וזה גם לפרוטוקול, זה לעשות התאמות אם יידרשו

יעל סלנט: אבל התאמות, עוד הפעם, שלא פוגעות בסכום, לא פוגעות בזכות, זו התאמה שנדרשת מעצם זה שהוא נפגע איבה והוא לא נכה צה"ל, נכון?     

שלומי מור: אמת

ישראל אייכלר: אתה מדבר רק על ההתאמות האלה, לא שמחר יבוא איזה שר או משרד האוצר וירצה להוריד משהו

שלומי מור: בדיוק, אדוני

יעל סלנט: הדברים גם נאמרו לפרוטוקול

ישראל אייכלר: איך אני מבטיח את זה בחוק?      

קריאה: ההתאמות הן באישור הוועדה?      

יואב סטשבסקי: אני אשיב

יואב סטשבסקי:  דברים שנקבעו בחוק אין סמכות לשר להוריד בתקנות, מדובר רק על דברים שהיה בתקנות ששר הביטחון יתקין, אז אותה סמכות שיש לשר הביטחון יהיה לשר העבודה להתאים את זה כלפי נפגעי פעולות איבה

יואב סטשבסקי:  זה הכול

שלומי מור: אך ורק

ישראל אייכלר: אז אני רוצה, כמו ששר הביטחון צריך לבוא לפה לקבל אישור אם הוא מפחית, אז גם שר העבודה יבוא לפה לקבל אישור

שלומי מור: אין לי בעיה

שלומי מור:  היה בתיקון כדי להפחית מזכאותו של נפגע איבה זה יהיה באישור ועדת העבודה והרווחה

יעל סלנט: לא, אבל זה לא בדיוק להפחית, שלומי

יעל סלנט:  אם אתם רוצים בשינויים שקבע שר העבודה ובאישור ועדת העבודה והרווחה

יעל סלנט:  אם הוא יקבע תבואו לוועדה ותציגו את השינויים

שלומי מור: על כל השינויים? זה מיותר

רות פרמינגר: אני חושבת שהמנגנון שקבענו לגבי משרד הביטחון - - -     

יעל סלנט: אבל אז את מכירה בחוק שהמוסד לביטוח לאומי יכול לגרוע וזאת לא הכרה שאתם רוצים שתהיה

יעל סלנט:  אני לא מצליחה אפילו להבין ברמת הטרמינולוגיה

יעל סלנט:  הרי אתם אומרים הזכאויות שניתנות לנכי צה"ל צריכות להינתן לנפגעי פעולות איבה, והכלל הוא שאי אפשר לגרוע, או ככלל

ישראל אייכלר: איפה כתוב בחוק שאי אפשר לגרוע?      

יעל סלנט: כי זה גם נובע מהגדרת התגמול

ישראל אייכלר: אבל בסעיף הזה של לשנות

יעל סלנט: אבל זה חל על אותו חוק

שלומי מור: השינויים רק התחייבו באמת מכורח הנסיבות והשינויים האלמנטריים בין האוכלוסיות

שלומי מור:  אין שום כוונה לשנות או להפחית במובן הזה, רק לעשות שינויים – יהיה כתוב באתר האינטרנט של משרד הביטחון או קצין התגמולים, אז השר יוכל לשנות לפקיד התביעות ובאתר האינטרנט של הביטוח הלאומי

שלומי מור:  שום הטבה לא תופחת, אין כוונה וזה לא מה שהסעיף אומר

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית מסבירה שמא אם אנחנו נכתוב שהוא יכול לגרוע באישור ועדת העבודה והרווחה אנחנו עלולים לפגוע בנכים

ישראל אייכלר:  מכלל הן אתה שומע לאו ומכלל לאו אתה שומע הן

רות פרמינגר: בדיוק

רות פרמינגר:  אז אני אומרת ככה, אם חלילה, חלילה, מה שאני לא מתארת לעצמי שיקרה, משרד הביטחון יבוא וירצה לגרוע משהו אז הוא יהיה המוביל ואנחנו - - - הגריעה הזאת ממנו ולא במצב אחר

רות פרמינגר:  אני מקבלת את מה שאתם אומרים

ישראל אייכלר: מקבלת?      

רות פרמינגר: מקבלת, כן, תודה רבה על ההבהרה

יעל סלנט: באופן כללי לגבי חוק הנכים (תגמולים ושיקום) צריך להגיד שרוב הסכומים שקבועים בחוק הם סכומים מרביים ושר הביטחון יכול לקבוע בתקנות כל מיני דיפרנציאציות ובלבד שהוא לא גורע מדרגות הנכות שזכאיות, אבל הסכומים בכללי הם מרביים

ישראל אייכלר: אם זה מקובל עלייך זה מקובל עלינו, כי זו שאלה של נוסח

רות פרמינגר: זו מהות

יעל סלנט: זה גם שאלה של מהות

יעל סלנט:  אתם מסכימים למהות?      

קריאה: לגמרי

יעל סלנט: עכשיו אנחנו נכנסים לרזולוציות ורואים איזה שינויים צריך

יעל סלנט:          אנחנו כותבים כאן 'בכל מקום', יכול להיות שיהיה צריך לשנות באופן פרטני את הסעיפים, אבל בעצם הכוונה ברורה ואם צריך לתקן את הסעיפים זה רק עניין של איך זה יהיה כתוב, אבל במהות זאת המהות

יעל סלנט:  אצלכם אין סגן, נכון, שלומי?     

שלומי מור: נכון להיום אין סגן ולכן הותרנו את זה ככה

שלומי מור:  אני מזכיר, הכמויות של נפגעי פעולות איבה ושל הנכים הרבה יותר קטנות לעומת נכי צה"ל ולכן גם ההגדרות של רופא מרחבי ומחוזי הם דברים שאין לנו, לכן רופא מוסמך שיהיה מוסמך לפי חלוקה פנימית כפי שהמנכ"ל יקבע זה המודל שיותר מתאים להיקפים שלנו

יעל סלנט: ערן, הסגן הוא לגבי רופא מוסמך ראשי, נכון?     

ערן יוסף: כן

יעל סלנט: אז אולי נגיד 'רופא מוסמך ראשי, סגן רופא מוסמך ראשי' יקראו 'המנהל הרפואי של המוסד או סגן המנהל הרפואי של המוסד'

ישראל אייכלר: או סגנו

ערן יוסף: או סגנו, בסדר גמור

ישראל אייכלר: כי אם כולם יצטרכו לחכות על אדם אחד, אנחנו יודעים מה קורה בבירוקרטיה, שיהיה לו עוד מישהו

רות פרמינגר: אם אנחנו רוצים להוסיף את הנושא של הרופא או מי מטעמו, שהרופא יאציל לו את הסמכות, או ימנה אותו או יקבע אותו?      

יעל סלנט: אין המון מקומות בחוק שהרופא מוזכר, הוא מוזכר, אם אני לא טועה, בנוגע לדרגת נכות זמנית

שלומי מור: ניסינו לבדוק מתי לרופא המוסמך הראשי יש סמכות ייחודית וכמעט לא מצאנו

ישראל אייכלר: אז למה כתבתם את זה?      

ערן יוסף: זה קיים, אבל זה באמת מאוד נדיר ואני חושב שאלה מצבים שצריך את הרופא עצמו

יעל סלנט: למשל יש את זה בניידות, נדמה לי, עם הזמניות

יעל סלנט:  לא זוכרת עוד, לדעתי יש עוד מופע אחד או שניים

קריאה: יש לי שאלה, לגבי נפגעי איבה, אם יש שם פוסט טראומטיים, לא רק בנפש, וגם פה יש פוסט טראומטיים, הם לא אמורים לקבל בדיוק מה ששם אמורים לקבל?      

רות פרמינגר: ודאי, למה לא?      

שלומי מור: ספר הליקויים של נפגעי פעולות האיבה הוא ספר הליקויים של נכי צה"ל לכל דבר ועניין, כולל הכרה בפוסט טראומטיים, כולל עכשיו ההגדרה של בתר-חבלתיים שהוספנו

שלומי מור:  לכל דבר ועניין הם זהים

שלומי מור:  אופי האירועים שונה כמובן, אין הלם קרב, כי אין קרב, אבל לפעמים אירוע איבה יכול להידמות כקרב, אבל הכול זהה מבחינה רפואית

גל רויטשטיין: חלקנו היינו מוכרים בביטוח לאומי לפני שקיבלנו את ההכרה במשרד הביטחון

גל רויטשטיין:  על זה בדיוק יש לי שאלה כי יש לנו קבוצה של נכי צה"ל שנוצר להם חוב על תקופת המעבר בין ביטוח לאומי למשרד הביטחון בגלל הפרשים של קצבאות

גל רויטשטיין:  האם יש אפשרות לייצר איזה שהיא ועדת חריגים למחיקת חובות לאותם נכי צה"ל כי הם לא אנשים שיכולים להחזיר? זה נכים שיש להם פתאום חוב של 20,000 שקל בביטוח לאומי על כספים שהם קיבלו לפני שנתיים

שלומי מור: בביטוח לאומי יש ועדה כבר היום שנקראת ועדה לבחינת חובות שבוחנת כל חוב לפי המצב הסוציואקונומי, עומק הפיגור וסיבת יצירת החוב

שלומי מור:  אבל נראה לי שאתה מדבר על המעבר בין נכות כללית לבין נכות של משרד הביטחון

גל רויטשטיין: כן, ספציפית על זה

גל רויטשטיין:  זה אנשים שהוכרו אצלכם ואז אחרי אירוע איציק סעידיאן קיבלו הכרה במסלול ירוק ונוצר להם פער של חוב לביטוח לאומי בגלל הפרשי קצבאות

שלומי מור: אז התשובה היא שקיימת ועדה

גל רויטשטיין: יש איזה שהיא דרך לייצר לנו, אולי דרך אגף השיקום, גישה שנוכל להגיש את הבקשה? רובנו לא יודעים איך לטפל בזה

יעקב סער סעדה: זה לא שלא יודעים, לא מסוגלים להתמודד עם בירוקרטיה

שלומי מור: עקרונית באופן מאוד פשוט באתר האינטרנט של הביטוח הלאומי יש אפשרות להגיש בקשה, אפילו לא צריך להגיע לסניף, אבל אם אתה חושב שיש איזה שהוא מאפיין מיוחד אפשר גם אולי דרך הארגון, אני יכול גם לדבר עם ערן ממשרד הביטחון

ערן יוסף: חברים, זה לא רלוונטי לפעולות איבה, למה אנחנו עוסקים בזה עכשיו? אלה מקרים פרטניים שיידונו אחר כך

יעל סלנט: בואו ננסה לשמור על הרצף כי זה באמת טיפה מורכב כל האירוע הזה

שלומי מור: אני אסביר

שלומי מור:  אנחנו מבינים שלמשרד הביטחון יש כ-115 דירות בהן הוא משכן לפי קריטריונים כאלה ואחרים חלק מהנכים

שלומי מור:  למוסד לביטוח לאומי אין ומעולם לא היו כאלה דירות ולכן בהקשר הזה מה שאומר הסעיף, שחלף הדירות הללו, הרי רוב רובם של הנכים אינם מתגוררים בדירות הללו אלא מקבלים הטבות מקבילות, זהות, כאלה ואחרות, מה שאנחנו אומרים שבהקשר הזה נפגעי פעולות איבה יקבלו את כל סל ההטבות שמקבל כל נכה צה"ל שלא קיבל דירה בבעלות המדינה, כי זה אין לנו, אבל בהשוואת הזכויות יוצא שהוא לא נפסד

יעל סלנט: צריך להגיד, אני חושבת שלימור אמרה שיש משהו כמו 100 דירות כאלה

יעל סלנט:  כלומר גם לגבי נכי צה"ל זה החריג

ישראל אייכלר: ולהם יש אפס דירות אז חבל על הדיבורים

ישראל אייכלר:  רק צריך להתאים לנוסח שיתאים לכל הזכויות שלהם

יעל סלנט: אני חושבת שסעיף 9יג מדבר על שיכונו בדירה בבעלות משרד הביטחון, או מתן המלצה לחברת דיור לשכנו בדירה ציבורית, כלומר יש שני חלקים לסעיף ואתם דיברתם לא רק על החלק של הדירה בבעלות משרד הביטחון אלא דירה ציבורית

ערן יוסף: לא, אנחנו דיברנו על דירה בבעלות משרד הביטחון

יעל סלנט: אבל ב-9יג אתם אומרים לעניין - - -     

ישראל אייכלר: סיוע בדרך של שיכון בדירה ציבורית

ערן יוסף: לא, אז צריך לתקן את זה, מדובר בדירה בבעלות משרד הביטחון

יעל סלנט: והסיפה, המלצה לחברה?      

ערן יוסף: לגבי המלצה, אני לא מספיק בקי, אני לא מבין שהיא כל כך משמעותית, אבל לא אכפת לי שהיא תישאר גם לעניין נפגעי פעולות איבה

יעל סלנט: אז בעניין שיכונו בדירה בבעלות משרד הביטחון

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת?      

רות פרמינגר: שאם יש אפשרות דיור ציבורי אז שזה יהיה

ישראל אייכלר: כתוב לא יחולו, אז זה לא רלוונטי

יעל סלנט: רק במקום לעניין סיוע בשיכון בדירה ציבורית נגיד לעניין שיכונו בדירה בבעלות משרד הביטחון וזה יהיה מדויק יותר

יעל סלנט:       עכשיו אנחנו בפסקה (3)

יעל סלנט:  אנחנו נכנסים לכל הסיפור של הניידות ואמרנו שפה יש לנו הבדל בין מי שהוא נכה עם דרגת מיוחדת לבין מי שהוא לא עם דרגת נכות מיוחדת ושזכאי לרכב רפואי

יעל סלנט:          כלומר מי שהוא לא 100 פלוס

שלומי מור: הגענו לניידות

שלומי מור:  בניידות יש שני חלקים, יש את הנכים שהם בעלי דרגת נכות מיוחדת, שכבר נדבר עליהם, ויש את הנכים שהם אינם בעלי דרגת נכות מיוחדת

שלומי מור:  לגבי הנכים שהם אינם בעלי דרגת נכות מיוחדת רכב רפואי, כל הכללים חלים באופן זהה, פה אין שוני לחלוטין, הכול חל

שלומי מור:  השוני היחידי שלנו נובע מהעובדה שלגבי נכים בעלי דרגת נכות מיוחדת היום יש צי של כ-600-500 רכבים בבעלות משרד הביטחון, באיזה שהיא קונסטלציה הרכבים נרכשים, לא משנה, הם בבעלות משרד הביטחון, בעוד שלנו, לאור הכמויות שלנו, אין ומעולם לא היו רכבים כאלה

שלומי מור:       על מנת לפתור את הפער הזה ועל מנת שגם נכי 100 פלוס שלנו יהיו זכאים להטבה שמשיקה להטבה הזו, דרך אגב לנו יש כ-80 נכים שכאלה, קבענו הסדר שאומר את הדבר הבא: ראשית, במקום סיוע בשווי של 85% מערך הרכב, הסיוע יהיה בשיעור של 100% משווי הרכב

שלומי מור:  זה הבסיס, זו ההתחלה

שלומי מור:  גם לגבי העיוורים אפשרנו, מי שירצה רכב מדינה ורכב רפואי, ואז יש כללים טיפה שונים לגבי קצבת הניידות והמענק, כל אחד יעשה את החישוב שמתאים לו, אבל לגבי עיוור אפשרנו את החלופה כפי שנמצאת פה בחוק הנכים

שלומי מור:  לגבי כל המעטפת, שזה טיפולים ושיעורי נהיגה ואביזרי עזר ומערכת תיקון ומועדי החלפה ודמי הניידות ואפילו רכב חלופי, כל ההסדרים האלה יחולו ואין איתם קושי

שלומי מור:       השאלה היחידה שנותרה לפיצוח זה מה עושים עם פטירתו של אדם

שלומי מור:  במשרד הביטחון, כיוון שהרכב איננו שייך לאדם בתום 60 ימים מבקשים מאלמנתו להחזיר את הרכב למשרד הביטחון

שלומי מור:  אצלנו, כיוון שהרכב איננו שלנו נשאל מה אנחנו עושים, לכן הפתרון שמצאנו בעצה אחת עם כל הגורמים אומר את הדבר הבא, כיוון שהשיפוי היה בגובה 100 וכיוון שהנכה איננו נכה מיוחד לא נדרש היום להחזיר, הרי הכנסנו את הסעיף שהוא לא נדרש להחזיר והוא מקבל שיפוי של 85%, אז אנחנו נשווה את הנכה המיוחד במובן מסוים לנכה הרגיל, כיצד? זאת אומרת 85% יישארו אצלו, 15% שהוא קיבל אקסטרה, זה אלמנתו תצטרך להחזיר, 15% משווי הרכב במועד בו היא הייתה צריכה להחזיר אותו, קרי במועד שבו חלפו 60 ימים מיום הפטירה

ישראל אייכלר: למה לא כשהיא מכרה את האוטו? כל הרעיון עם האוטו היה שכשהם מוכרים את האוטו הם צריכים להחזיר את הכסף

שלומי מור: אבל גם במשרד הביטחון אלמנה צריכה להחזיר 60 ימים לאחר הפטירה, אז השווינו את המועד

יעל סלנט: כמו ששלומי אומר זה מורכב, כי השאלה למה משווים

יעל סלנט:  אם משווים את הנכים האלה, אמרנו שאין רכבים בבעלות המדינה לנפגעי איבה, בביטוח לאומי אין צי כזה של רכבים, אז השאלה איך עושים את ההשוואה כשהנכה נפטר

יעל סלנט:  אפשר להשוות אותו לנכה עם רכב רפואי ואז זה מה ששלומי אמר, בעצם הוא ישלם את הדלתא, אבל אפשר גם להשוות - - -      

שלומי מור: אפשר גם להשוות אותו, את אומרת, לנכה 100 פלוס של משרד הביטחון ושהוא יחזיר את כל הסכום

יעל סלנט: נכה 100 פלוס של משרד הביטחון יחזיר את כל האוטו, אבל - - -     

שלומי מור: אבל אנחנו חושבים שזה לא נכון, כיוון שהשירות שהוא מקבל הוא לא אותו שירות

שלומי מור:  כלומר כשהרכב בבעלות נכה משרד הביטחון ה-100 פלוס הוא מקבל את כל החבילה, זאת אומרת הוא מקבל את כל השירות ואת כל הטיפולים, אצלנו, כיוון שזה לא המצב, זה יותר דומה לרכבים הרפואיים הרגילים, אז יש איזה שהוא פער

שלומי מור:  אנחנו מנסים לאזן אותו ב-15% האלה

ישראל אייכלר: 15% ממה, משווי רכב שכבר שלוש שנים על הכביש?      

שלומי מור: כן, משווי הרכב בחודשיים לאחר פטירת המנוח, גם אם היא לא מכרה אותו, דרך אגב, היא רוצה להמשיך לעשות בו שימוש

שלומי מור:  אנחנו אז משתלבים בהוראות של מה זכאית אלמנה

שלומי מור:  הרי אלמנה זכאית לרכב, אבל הסכומים הללו, להבנתנו, הם הרבה יותר גבוהים ממה שהיא הייתה מקבלת כאלמנה אם היא הייתה מקבלת רכב, 120,000 ₪ בערך, ופה אנחנו מדברים על רכב שהיה שווה בעת רכישתו 370,000 ₪

שלומי מור:  אז יוצא שגם אחרי שהיא מחזירה לנו 15% עדיין היא נותרת עם סכום משמעותי, פלוס אני מבין שבהחלפת רכב יש מענק

ישראל אייכלר: מאיפה היא תיקח את ה-15% האלה?      

שלומי מור: אחת משתיים, היא יכולה למכור ולקנות רכב

ישראל אייכלר: ואם היא הצליחה להשיג קונה שלא רצה רכב כזה וזה רכב שונה והיא השיגה מחיר נמוך מאוד?      

שלומי מור: היא תשלם רק 15%

ישראל אייכלר: ממה שהיא קיבלה?      

רות פרמינגר: לא, משווי הרכב במועד המכירה

יעל סלנט: היא יכולה להשאיר גם אצלה

ישראל אייכלר: בסדר, אם יש לה יכולת והיא רוצה להשאיר את הרכב אני מבין, אבל אם אין לה והיא מכרה את הרכב וכשאתם רוצים לקחת ממנה 15% אני רוצה שזה יהיה מהמחיר שהיא הצליחה למכור, לא ממחיר מחירון, כי אם היא הצליחה למכור במחיר הרבה יותר זול, מאיפה היא תיקח עוד כסף? אז צריך שזה יהיה 15% מהמחיר שהיא קיבלה

שלומי מור: אני לא רוצה להיכנס לשיקולים הכלכליים וליכולת המשא ומתן שלה, בוא נאמר שהבנצ'מארק הוא אותם 15% משווי המחירון, אבל אנחנו נהיה רשאים בנסיבות שהעניין מצריכם להפחית את הסכום

יעל סלנט: אבל זה לא כתוב

שלומי מור: אני אומר, לאור ההערה של היו"ר

רות פרמינגר: אז אולי נתקן את זה

יעל סלנט: אלא אם קבע פקיד התביעות אחרת?      

שלומי מור: אלא אם קבע פקיד התביעות שבנסיבות העניין יש מקום לקחת – דרך אגב, מציעים לי פה אולי גם אפשר להכניס את זה לוועדת חריגים שלנו, להוסיף לה את הסמכות הזאת

שלומי מור:  אבל כדי לא לסבך בוא נשאיר את זה ככה, אלא אם כן קבע פקיד התביעות כי בנסיבות העניין יש להפחית את הסכום

שלומי מור:  ואז זה מתכתב עם מה שכבוד היו"ר אמר

ישראל אייכלר: תודה רבה

יעל סלנט: זה איזה שהוא ביניים כזה כי נכה צה"ל רגיל שנפטר ויש לו רכב רפואי בכלל לא צריך להחזיר כלום, אז פה אנחנו אומרים שאנחנו לוקחים את הדלתא

רות פרמינגר: אני רק אגיד עוד משהו, שאם הביטוח הלאומי יתארגן ואנחנו נוכל לקיים את ההליך כמו של נכי צה"ל ואולי אנחנו נתכוונן לשם, אז לא תהיה הבעיה הזאת, יהיה רכב של נכה 100 פלוס, שזה יהיה רכב של המדינה, ואולי אנחנו נוכל לחבור, אנחנו מנסים למצוא דרך לחבור לנכי צה"ל ולמאגר שלהם ולהתכוונן לשם

רות פרמינגר:  אז יכול להיות שזה יהיה תהליך שייקח שנה-שנתיים ואולי נפתור את זה בעוד שנה

יעל סלנט: ואז תצטרכו לבוא אלינו

רות פרמינגר: בסדר

שלומי מור: במושב החורף נהיה יותר חכמים

שלומי מור:  נתחיל את זה ונראה איך זה מתקדם

רות פרמינגר: בדיוק, אנחנו הולכים לשם

רות פרמינגר:  אני מקווה שמשרד הביטחון יפנה בנפש חפצה לחבר אותנו למאגר שלהם כי גם אנחנו נתרום את המכוניות שלנו

יעל סלנט: סיימנו את פסקה (ב)

שלומי מור: זו המעטפת שדיברתי עליה, כדי שתקביל למי שקיבל רכב מהמאגר של משרד הביטחון

יעל סלנט: בעצם לכם אין מאגר לתת רכב

שלומי מור: נכון, זה חלף ההסדר שקבוע ב-9לו בעניין רכב חלופי

שלומי מור:  נתנו את המענה המקביל כדי שייתן את אותה זכאות

רות פרמינגר: ולמה 60 יום בעצם?      

יואב סטשבסקי: זה צריך להיות סיוע במימון, אני לא יודע אם זה סכום מלא

יעל סלנט: שלומי, זה יהיה פה כמו בנכי צה"ל?     

שלומי מור: נכון

יעל סלנט: יואב מעיר שאולי שם זה סיוע במימון

ערן יוסף: לא, זה לא סיוע

יעל סלנט: זה מימון

שלומי מור: בדיוק

שלומי מור:  אמנם אנחנו משלמים ואין לנו את הצי, אבל את ההחלפה ואת המועדים שלה נעשה באופן זהה

יעל סלנט: בסדר גמור

יעל סלנט:           לא צריך התאמה? אתם יכולים לעשות את אותו הרכב שיש במשרד הביטחון? אם משרד הביטחון אומר שחבר בוועדה יהיה - - -      

שלומי מור: רופא, ונציג אגף תקציבים

שלומי מור:  אנחנו הסתכלנו על כל מיני הרכבים, אז כן

שלומי מור:  זאת אומרת אם זה רופא זה יהיה רופא ואם זה נציג אגף תקציבים אגף תקציבים, ואם זה אחראי על רכבים, ראינו באיזה שהיא ועדה

יעל סלנט: אין לכם פה שינויים?      

שלומי מור: אפשר להכניס את המילים בשינויים המחויבים, זה תמיד מסייע

יעל סלנט: זה מספיק?     

שלומי מור: כן, לחלוטין, כי במהות זה אותם אנשים, אותם בעלי מקצוע

שלומי מור:  אני אומר בהקשר הזה כשאנחנו מדברים על הוועדות הללו, אני אקשר אותנו לסוף, יעל, ברשותך, כיוון שאלה ועדות שלא קיימות אצלנו היום ולדברים שנבחנו בסמכות מנהלות האגפים שיקום או איבה אז בהוראות התחילה והתחולה הוספנו הוראה מיוחדת, אדוני, כיוון שלנו, בניגוד למשרד הביטחון ששם הוועדות האלה קיימות, לנו ייקח פרק זמן להקים את הוועדות האלה

שלומי מור:  אז למען הסר ספק, על אף שהוועדות האלה רשאיות לשלם זכאות רטרואקטיבית כתבנו ברחל בתך הקטנה שלגבי הוועדות הללו תהיה אפשרות לשלם רטרואקטיבית כדי שחלילה לא תיפגע זכותו של איש מעצם העובדה שלקח שלושה, ארבעה או חמישה חודשים להקים את הוועדות הללו

קריאה: יש להם הגבלת זמן תוך כמה זמן הם צריכים לקבל את ה - - -     

שלומי מור: נראה לי שגם במשרד הביטחון אין כזו הגבלה, גם אצלנו אין

יעל סלנט: זה דיון שקיימנו אותו

יעל סלנט:  אז אנחנו אומרים שההרכב, תנאי הכשירות ודרכי המינוי, גם הם יהיו לפי אותם סעיפים אבל בשינויים המחויבים

שלומי מור: נכון, כמובן שיהיה נציג הארגון היציג שלנו, ארגון נפגעי פעולות איבה, ולנו אין שני ארגונים, משפחות ונכים

שלומי מור: אני רק אוודא

שלומי מור:  ערן, אנחנו קבענו בסעיף הזה שעל החלטות הוועדה המייעצת לדיור, ועדת החריגים לניידות וועדת חריגים לזכאות נוספת תהיה סמכות ערעור לבית הדין לעבודה

שלומי מור:  רצינו לוודא שגם אצלכם זו הפרוצדורה

ערן יוסף: לא בית הדין לעבודה

שלומי מור: לא, הכוונה שאין אינסטנציה נוספת, זה ישר הולך לערכאה משפטית אם רוצים לערער על הוועדות הללו

ערן יוסף: כרגע אצלנו מדובר על בית המשפט לעניינים מנהליים

שלומי מור: בסדר, ערכאה משפטית

רות פרמינגר: יש לי שאלה, שלומי

רות פרמינגר:  למה שאנחנו לא נעשה עתירה מנהלית? למה שאנחנו נהיה בבית הדין לעבודה בעצם? בגלל שזה ביטוח לאומי, אבל אנחנו לא ביטוח לאומי

שלומי מור: כפי שבכל דבר ועניין, אדוני, בכל חוק הביטוח הלאומי ובחוק התגמולים נפגעי פעולות איבה, החל בזכויות וכלה בהכרה הולכים לבית הדין לעבודה, שלו זה סמכות ייחודית, גם בעניין הזה אנחנו לא נפנה פתאום לערכאות אחרות

שלומי מור:  אין פה בכלל סיבה להחריג את הדבר הזה

רות פרמינגר: אבל מה ההבדל בין התהליך של העתירה המנהלית לעתירה לבית משפט השלום?      

שלומי מור: שבבית הדין לעבודה יש לך הרבה יותר סיכוי והרבה יותר פשוט להגיש תביעה מאשר בעתירה מנהלית, תאמיני לי

יעל סלנט: גם יש איזה שהוא היגיון שבאותו מקום יידונו כל העניינים

שלומי מור: ברור, גם יש את המומחיות ואת ההכרה

שלומי מור:  זה רק ייטיב

ישראל אייכלר: הגב' פרמינגר, את חושדת שהשופטים בבית הדין לעבודה עדיין מקושרים לביטוח הלאומי?      

רות פרמינגר: לא

רות פרמינגר:  אני אגיד לך מה, אני יודעת שבהליך של אחרי הדיון הזה יעלה הנושא של איפה יהיו הערעורים בנושא ולכן חשבתי שאני לא רוצה - - -     

ערן יוסף: אז בואי נדון בזה בסיבוב הבא כשאנחנו נוכל לראות גם אצלנו

רות פרמינגר: אני מסכימה ואני גם מקבלת את מה ששלומי אומר

יעל סלנט: בסיבוב הבא אתם מתכוונים לשנות את כל מנגנון הערעור ולכן ההערה תקבל –      

ישראל אייכלר: מה זה הסיבוב הבא?      

יעל סלנט: כמו שאוהבים לקרוא לו התזכיר המשלים, הפרקים שאנחנו לא רואים פה, כמו הסיוע סוציאלי, רווחה, שיקום

ישראל אייכלר: אבל אנחנו לא עוסקים בערכאות ומעמדות של בתי המשפט

ערן יוסף: במסגרת הדיון המשלים אנחנו מציעים איזה שהיא הצעה, אנחנו נסביר אותה שם, חבל כרגע להעלות את הנושא

רות פרמינגר: מסכימה

ישראל אייכלר: אז תרשום לך שאתה צריך לזכור את הביטוח הלאומי בעניין

שלומי מור: זה תיקון שעוסק בחוק משפחות, אבל כיוון שאנחנו מחילים על עצמנו גם סעיפים מכוח חוק משפחות חיילים והסעיפים האלה שאובים לתוך חוק תגמולים לנפגעי פעולות איבה הוספנו גם את סעיף 1ג, כיוון פה בתיקון שאנחנו דנים בו תוקן בתיקון עקיף גם חוק משפחות

שלומי מור:  1ג עוסק בהצמדה, כדי שתהיה הצמדה מלאה החלנו אותו גם עלינו וגם תגמולים שאנחנו משלמים למשפחות

יעל סלנט: זאת אומרת שאותה הצמדה שיש לגבי משפחות תהיה גם עליכם

שלומי מור: נכון

שלומי מור: נכון

שלומי מור:  אמרתי קודם, עד היום פעלנו על פי סעיף 297 לחוק הביטוח הלאומי שמדבר על זה שחוק ריבית והצמדה לא חל ואיך משלמים ואיך מצמידים גמלאות שמשולמות באיחור

שלומי מור:  פה כדי לעשות השוואה מלאה למה שנעשה במשרד הביטחון ביטלנו את ההפניה לסעיף 297א, החלנו עלינו את 18א, כמדומני, בהקשר הזה, ועשינו את ההשוואה הזאת

שלומי מור:  כיוון שזה לא סעיף שהיום נמצא בחוק משפחות, אולי בעתיד הוא ייכנס, החלנו אותו רק כרגע לעניין תגמולים שמשולמים מכוח חוק הנכים

רות פרמינגר: רק שאלה, יעל, את קראת 297 ופה כתוב 297א

יעל סלנט: זה כתוב בסדר, אני הקראתי לא בסדר

שלומי מור: אתמול כששנתנו נדדה עלינו וקראנו עוד פעם את חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה, גילינו שבחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה עדיין מופיע המונח נצרך וכיוון שהוא תוקן בהקשרים שלנו בחוק הנכים מצאנו שמן הראוי גם לתקן אותו בחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה ולכן בכל מקום שמצאנו בו את המילה נצרך פשוט שינינו לתגמול לפי סעיף 6 או 7 לחוק הנכים, שזה נצרך ומחוסר פרנסה

שלומי מור:  כך גם מילולית שינינו את הדבר

ישראל אייכלר: כמו שעשינו אצל נכי צה"ל

שלומי מור: נכון

יעל סלנט: אולי רק תפרש לנו מה זה בשל זכאותו לפי אחד החוקים האמורים, כלומר הוא יכול להיות זכאי לתגמול כנצרך או מחוסר פרנסה או כנפגע איבה שמחילים עליו את הוראות חוק הנכים, או כנכה שחלות עליו הוראות חוק הנכים

שלומי מור: כן

שלומי מור:  לצערנו הרב יכולות להיות סיטואציות איומות ונוראות שאתה נכה מכוח חוק הנכים ובן משפחה מכוח חוק התגמולים לנפגעי פעולות האיבה, או שאתה בן משפחה מכוח חוק המשפחות ואתה נכה מכוח חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה

שלומי מור:  זאת אומרת איוב, גם זה וגם זה

שלומי מור:  ואז הסעיף אומר שאם זה גם וגם זה אתה תקבל גם וגם, אלא אם כן אתה נצרך באחד החוקים האלה

שלומי מור:  זה ההסדר ופה אמרנו שנפסיק להשתמש במילה נצרך ונעבור מילולית לביטוי השגור היום המתוקן החדש

יעל סלנט: התחילה והתחולה זה אירוע קצת יותר מורכב כי יש גם תיקונים שקשורים לנכי צה"ל אז ננסה לעבור אחד אחד

יעל סלנט:  אתמול אמרנו שהוראות אגף שיקום נכים, בעמוד - - -     

חוה אתי עטייה: אני רציתי לשאול שאלה

חוה אתי עטייה:  רציתי לדעת, היום אמורים בעזרת ה' להצביע על החוק ולפי מה ששמעתי, עדכנה אותי לימור לוריא, שבמושב החורף יהיו עוד ארבעה פרקים, שם יהיה אפשר להכניס כל מיני לאקונות, כל מיני דברים שנשלים אותם?      

ישראל אייכלר: שקשורים לניידות ודיור? סתם הטבות וזכויות ודאי אפשר, אבל החוק שעובר היום, הדיור והניידות, זה מה שנשאר

חוה אתי עטייה: מה אמור להיכנס במושב החורף? לא, אבל ארבעה הפרקים במושב החורף, מה יש שם?      

לימור לוריא: זה ארבעת הפרקים שצפויים להידון במושב החורף הבא זה הפרק הפסיכוסוציאלי, זה כל הטיפולים לבני המשפחה ולאנשים עצמם, תעסוקה, רפואה, רווחה כלכלית ופרק כללי

חוה אתי עטייה: אבל לא מענקי דיור?      

יעל סלנט: הדיור והניידות זה עכשיו

ערן יוסף: זה נכון שאם יתעוררו במהלך החודשים הקרובים הערות לפרק הדיור והרכב נוכל לשתול אותם בחקיקה הבאה, אפשר

ערן יוסף:  זו לא הכוונה, אבל אפשר

ישראל אייכלר: אם היועץ המשפטי של משרד הביטחון אומר שאפשר אז אפשר

חוה אתי עטייה: חשוב להדגיש את הנקודה הזאת, כי הרבה כאן ביקשו לדעת

גל רויטשטיין: אתמול הוועדה אמרה שחלק מנושא הרכב יושלם בפרק ההשלמות

ישראל אייכלר: אמר לך היועץ המשפטי של משרד הביטחון שהוא יוכל כל דבר, כולל דיור, כולל ניידות, להכניס גם שם אם יצטרכו

ערן יוסף: גם כאן אנחנו מתקנים הרבה דברים שלא התכוונו

ישראל אייכלר: כשמשפטן אומר על משהו כן זה אירוע

ישראל אייכלר:  הוא תמיד אומר לא לא לא, אז הפעם הוא אומר כן

ישראל אייכלר:  זה לא אתה אישית

לימור לוריא: לא המשפטנים שלנו, המשפטנים שלנו הם אחרים

קריאה: מתי יהיה אפשר להגיש הערות לגבי נושא של ועדות חריגים, כרגע או אחר כך?     

ישראל אייכלר: אחר כך

יעל סלנט: הוראות התחילה, תחולה והוראות מעבר

יעל סלנט:  בעמוד 45 למטה

יעל סלנט:           זאת אומרת שכל מקום שנפנה להוראות הן יהיו אותן הוראות שהיו בתוקף ערב יום התחילה

יעל סלנט:  ככל שיהיו שינויים ודברים שיהיה צריך לעשות בעצם משרד הביטחון יצטרך להתקין תקנות

יעל סלנט:  החוק מסמיך להתקין תקנות, הכנסת מאוד רוצה שיתקינו את התקנות, שלא יהיה מצב שהזכאויות הנוספות והוראות האגף ממשיכות לחול לצד החוק, זאת לא הייתה הכוונה, הכוונה הייתה שיהיו תקנות

ערן יוסף: אני רוצה רק הבהרה

ערן יוסף:  הוראות האגף היום כוללות שני סוגים של הוראות

ערן יוסף:  יש הוראות שהן הוראות אופרטיביות שחד משמעית יצטרכו להיות בתקנות ואותן אנחנו לא נוכל לתקן עד שיהיו תקנות, זה ברור, יש בהוראות גם דברים מנהליים טכניים, מי בדיוק האדם שמטפל וכן הלאה, זה מן הסתם יהיה אפשר לתקן כי זה באמת משהו שמראש היה בהוראות ויישאר גם בהמשך בהוראות ולכן זה לא הבעיה

ערן יוסף:  למה שאת מכוונת אליו, למגבלות, לתנאים, לדברים נוספים שהחוק מפנה לתקנות אז מה שאמרת מדויק, לא נוכל לעשות את זה בהוראות אלא רק בתקנות

יעל סלנט: וזה לא בעייתי להכניס את זה פה להגדרה אם ככה?      

ערן יוסף: לא, כמו שכתוב זה בסדר גמור

יואב סטשבסקי: לפיהם ניתנו הטבות, זה רק ההוראות האלה

יעל סלנט: החזרנו את ההגדרות של הטבה חודשית והטבה שנתית

ערן יוסף: החזרתם?      

יעל סלנט: כן, כי ראינו שככה זה היה גם ב - - -     

רויטל רוט: יש לי שאלה, מה קורה בהקשר לסעיפים 6 ו-7 מה קורה מעבר לפלוס ילד אחד? אתם נותנים מענק רק לילד אחד, אבל מה קורה לנכה שיש לו עשרה ילדים, שישה ילדים?      

ישראל אייכלר: אני מקווה שלפני ההצבעות תהיה לנו אמירה ממשרד הביטחון לגבי הילדים

רויטל רוט: אני רוצה לשמוע את האמירה הזאת עכשיו

איל בן ראובן: אנחנו רוצים להתקדם בהקראה עכשיו

רויטל רוט: אתה רוצה להתקדם, אני רוצה לדעת את זה

איל בן ראובן: אנחנו רוצים להתקדם בהקראה, תודה, סיימנו את סעיף 6 ו-7

רויטל רוט: כבוד היושב ראש, אני מבקשת לקבל תשובה לגבי הסעיף הזה

ישראל אייכלר: אני שמעתי את הבקשה ואני רוצה לדעת את התשובה לא פחות ממך, אבל בעיתו ובזמנו בעזרת ה'

יעל סלנט: ותיכף נראה איפה זה משמש אותנו

איל בן ראובן: יעל, לפני כן, בהטבה צריך לציין שהורדנו את מכוח הוראות אגף שיקום

ערן יוסף: זה לא פה

יעל סלנט: אם זה לא יקבל מענה, אייל, תגיד לי

ערן יוסף: רק תסבירי למה התכוונת, גם אני לא מבין

שלומי מור: על מנת שהוראות התחילה והתחולה יחולו גם על נפגעי פעולות איבה נדרשנו איפה שכתוב נכה להבהיר שמדובר גם על נכי איבה

ערן יוסף: שזה רק לגבי הוראות התחילה

שלומי מור: כן

יעל סלנט: כן, אנחנו ברישה שכתוב 'בפרק זה', חילקנו את החוק לפרקים

יעל סלנט:  דיברנו על התחילה, רק נגיד שההוראות שנוגעות לתגמולים והביטול של הוראת השעה, הוראת הקבע וביטול הוראת השעה, הם יחולו גם לרבות לעניין נפגע פעולת איבה החל מה-2 באוגוסט

יעל סלנט:  זה התיקון שאתם רואים לסעיף 37(ב) מסומן בצהוב

יעל סלנט:  זה העיקרון, אם אחרי זה יהיה צריך לנסח אחרת ננסח אחרת, ברשות יושב ראש הוועדה, אבל העיקרון זה שמבחני ההכנסה של נכי צה"ל יחולו ב-2 באוגוסט גם על נפגעי פעולות איבה באותה צורה

יעל סלנט:       בסעיף התחולה, כתוב כן: לעניין נכה שניתנה לגביו החלטה בדבר זכאות לתגמול חודשי, לרבות החלטה, זה לא על הגדלת תגמולים, זה על שינוי בדרגת הנכות שבשלה הוא הפך זכאי לתגמול חודשי

יעל סלנט:  דרגת הנכות היא זו שקובעת, לא הגדלת התגמול

יעל סלנט:       בעמוד 47, בפסקה (ב) למעלה

יעל סלנט:  לעניין הדיון וההחלטה בבקשה של נכה, כתבנו נכה כדי שזה יהיה ברור שזה גם נפגע איבה

יעל סלנט:       תקנות ראשונות, אנחנו אומרים שהתקנות לפי פרק שני 1 יובאו לאישור ועדת העבודה והרווחה בתוך שנתיים

עידן קלימן: יעל, סליחה, דילגת על משהו בעייתי שנבקש הבהרה לפרוטוקול, ברשותך

עידן קלימן:  בסעיף קטן (ג), באותו עמוד, לאור אירוע מצער שקרה לנו בשבועות האחרונים שבהם עשרות רבות של נכי צה"ל בעוגמת נפש נאלצים להמתין אני מבקש לאור התיקון הזה לקבל תשובה לפרוטוקול לגבי הוראות מעבר

עידן קלימן:  הבהרה לפרוטוקול, אדם שקיבל שכר דירה שלוש שנים והסתיים שכר הדירה שלו במאי ועכשיו מאריכים לו, לפי הוראת השעה זה נכנס ב-1 בספטמבר, זאת אומרת שיש פה דלתא של שלושה חודשים חסרים, אני מבקש לדעת, בהתאם להבטחה שניתנה, האם הכסף יינתן רטרואקטיבית

עידן קלימן:  זה אחת

עידן קלימן:       לגבי הרכבים הרפואיים שעלו לכביש ב-1

עידן קלימן: 6, תאריך תחולת ההחלטה

עידן קלימן:  כי אם זה, עוד פעם, נכנס ב-1

עידן קלימן: 9 אני מבקש לדעת שבניגוד לתרגיל שנעשה לנו, ובו נפגעו עשרות רבות של נכי צה"ל, אני מבקש לקבל פה הבהרה לפרוטוקול שהוראות המעבר האלה נותנות פתרון חד משמעי ושהוויכוח נגמר לעניין הזה

יעל סלנט: אני לא יודעת, אני לא הבנתי בדיוק על מה מדובר

ישראל אייכלר: אגף השיקום מסכים, זה מה שאני רואה

ערן יוסף: התשובה היא כן

ערן יוסף:  לגבי הסיפור של שכר דירה, אמרתי את זה גם אתמול, אני מחדד את זה שוב היום

ערן יוסף:  אדם שסיים את שלוש השנים שהוא זכאי להן לפי ההוראה הקיימת והיום החוק מאפשר שש שנים, אני לא אוכל לעשות שום דבר עד ה-1 בספטמבר, כי רק אז החוק נכנס לתוקף, אבל מהרגע שהחוק נכנס לתוקף הוא יוכל לקבל שכר דירה גם על החודשים הנוספים על שלוש השנים הנוספים והם יחולו מהמועד שבו זה הסתיים

עידן קלימן: סליחה שאני מבקש את זה לפרוטוקול, ערן, אני רוצה לדעת גם על רכישת דירה

עידן קלימן:  אדם שנמצא במהלך רכישת דירה, שהתחיל את זה מצדי גם לפני שנה, עדיין לא השלים את התהליך, אני רוצה לדעת שבניגוד למה שנאמר לי, כי נאמר לי שנדרשת הבהרה, אני לא סתם מבקש את זה, נאמר לי על ידי החשב הכללי שכדי שאנשים יקבלו את התעריפים החדשים, על אף ש-11 שנים יש פער, אז כדי שיקבלו את זה ולא יעשו לנו כל מיני תרגילי עברית, אז לקבל פה הבהרה ברורה לפרוטוקול, שכל מי שנמצא בתהליך יקבל לפי התעריפים החדשים

עידן קלימן:  אנשים כרגע, אגב, לא מקבלים כלום כי כולנו מחכים לתשובה הזאת

ערן יוסף: אני התחלתי לענות ואני אשלים

ערן יוסף:  לגבי הקבוצה השנייה, זה בדיוק מה שכתוב כאן (ג)(2), ואני אבהיר עוד פעם למה הכוונה שלו

ערן יוסף:  מי שנמצא היום בתהליך בכלל אין לגביו שאלה, השאלה הייתה לגבי מי שהיה בשלב יותר מוקדם של התהליך, עד ה-1

ערן יוסף: 6

ערן יוסף:  בכל מקרה כל האנשים שב-1

ערן יוסף: 6 טרם השלימו תהליך, דהיינו קרו שני דברים, אחת, קיבלו את הדירה או הרכב או היו זכאים להיכנס אליה, שתיים, השלימו את התשלום

ערן יוסף:  רק אלה מבחינתנו החוק לא יחול עליהם, כל השאר, כל מי שהבקשה שלו בתהליך יוכל לקבל את הסכום הגדול

רות פרמינגר: אפשר לדעת מה זה בתהליך?      

לימור לוריא: אני אתן דוגמאות ספציפיות כדי שזה יהיה ברור

לימור לוריא:  אדוני היושב ראש, החלטת הממשלה הייתה ביוני, הגיע מצב שבן אדם בחודש מאי סיים את שלוש השנים, בספטמבר לכאורה מתחיל החוק, רוצים לוודא פה החברים שאנחנו לא נגיד לו על השלושה חודשים מיוני עד ספטמבר אתה לא מקבל, אלא בספטמבר נאשר רטרואקטיבית את התקופה

איל בן ראובן: ולפי התעריף החדש

לימור לוריא: יופי

לימור לוריא:  זה אחת

לימור לוריא:  הדוגמה השנייה, בהחלטת הממשלה הגדילו את הסכומים מחודש יוני, נוצר מצב שבן אדם נניח ב-1

לימור לוריא: 6 קיבל את הרכב, לכאורה החלטת הממשלה כבר חלה ואנחנו רוצים שהסכום המוגדל יהיה מהמועד של חודש יוני, אנחנו נוכל, אם אני מבינה מערן, בספטמבר לשלם את ההפרש מיוני ואנחנו רוצים להבהיר את זה לפרוטוקול כדי שזה לא ישתמע לשתי פנים

עידן קלימן: והדוגמה השלישית והלא פחות חשובה, אנשים שנמצאים במהלך רכישת דירה או בניית בית, קיבלו תשובה שבגלל שהם התחילו את התהליך השינוי לא חל עליהם והם יסחבו איתם פיגור של 11 שנים, אלא אם פה יובהר בוועדה חד משמעית לפרוטוקול שמרגע זה ואילך, או מרגע ההחלטה, ב-1 בספטמבר הם יקבלו

לימור לוריא: רטרואקטיבית לכל מי שהגיש, כמו שערן אמר, בחצי השנה האחרונה

ערן יוסף: לא רק בחצי השנה האחרונה, לכל מי שעומד בשני התנאים שכתובים פה בצורה מפורשת, והקראתי אותם אתמול והקראתי אותם גם היום שוב

רז חג'ג': אם אנחנו כבר בענייני שוויון, כבוד הרב, אני שלחתי מכתב - - -     

ישראל אייכלר: אנחנו לא בענייני שוויון, אנחנו בענייני סיום הפרק

רז חג'ג': סיום הפרק, אבל מדברים על תחולה על נכים על מנת לא לייצר מצב של איפה ואיפה

רז חג'ג':  אני שלחתי מכתב הבוקר לכבוד היושב ראש, אני מקווה שהוא הגיע

ישראל אייכלר: אני קיבלתי את זה פה על השולחן, לא היה לי זמן לקרוא את זה

ישראל אייכלר:  תגיד מה זה

רז חג'ג': אני מבקש שיצוין בפרוטוקול שבמכתב הזה אני מדבר וכותב על נכים ותיקים ועל העוול שנעשה להם בעקבות החקיקה החדשה, מצב של איפה ואיפה

רז חג'ג':  זאת אומרת יש מצב שנכים עם אותם אחוזי נכות לא מקבלים את אותו סיוע ואנחנו מבקשים להתייחס לזה

רז חג'ג':  וגם הנתונים שיבקשנו מהגב' לימור לוריא, לגבי נכים בעלי 40% נכות עם PTSD וגם לגבי 35% נכות, דרגת נכות שלא קיימת בחוק לגבי PTSD

רז חג'ג':  אנחנו מבקשים לקבל את הנתונים, כמה נכים שסובלים מ-PTSD יש בדרגת נכות של 40% וכמה עם 35%

רז חג'ג':  כי אם אנחנו הזזנו את הטבת הדיור ל-35% ונכי PTSD עם 30% לא ייהנו ממנה מה עשינו בזה?      

לימור לוריא: אנחנו בדקנו ויש לנו תשובה

יעקב סער סעדה: ערן, אתה יכול לחזור על שני התנאים שאמרת?      

ערן יוסף: חברים, זה כתוב בחוק, תקראו, (ג)(2)(א) ו-(ב), אלה התנאים

יעקב סער סעדה: אבל נתת הסתייגות, אם לא יתקיימו שני התנאים

יעקב סער סעדה:  אז אפשר לומר מה שני התנאים פה? כי לא לכולם יש את הדף מול העיניים

יעקב סער סעדה:  אני לא נגדך

ערן יוסף: ידידי, הקראנו את זה

יעקב סער סעדה: אני לא נגדך, התפקיד של הוועדה הזאת פה זה להתנהל ולהבין

עידן קלימן: ערן, לאור העובדה שדיור זה החיים של אנשים אנחנו נעשה את המאמץ ונקריא עוד פעם את שני התנאים כדי שאנשים יידעו בדיוק

יעל סלנט: אני אקריא שוב

יעל סלנט:           ה'זכאי היה לקבלה' זה למקרים שמישהו יכול היה לקבל את החזקה בדירה אבל הוא בחר לא להיכנס לדירה

יעל סלנט:  מה שאמר ערן, כל עוד שני התנאים האלה ביחד לא התקיימו - - -     

יעקב סער סעדה: סליחה שאני קוטע, למעשה מי שקיבל את הדירה, למרות שהוא זכאי, בגלל שהוא קיבל אותה הוא נענש על פער של 11 שנים, כמו שעידן אמר

יעל סלנט: והשלים את התשלום

יעקב סער סעדה: אם הוא השלים את התשלומים מן הסתם הוא קיבל את הדירה

יעקב סער סעדה:  אם הוא לא היה משלים את התשלומים הוא לא היה מקבל את הדירה

רות פרמינגר: לא, אבל אם יש משכנתא על הדירה זה נקרא השלמה?      

יעקב סער סעדה: אני אתן לך סיטואציה שלך ולי הייתה ביחד לפני חודש וחצי שבה אמרתם לי לך תחתום על החוזה, אנחנו לא נדיר אותך על ההחלטה

רות פרמינגר: עוד שאלה, אם יש לו עדיין משכנתא שהוא משלם זה עדיין נמצא בתוך סעיף (ב)

ישראל אייכלר: משרד המשפטים ענה על זה

יואב סטשבסקי: השלים את התשלום הכוונה היא תשלום שהוא תמורת הדירה, משכנתא זה הלוואה שנותן גוף חיצוני למשך עשר או 15 או 25 שנה, זה לא כלול במה שכתוב בחוק

קריאה: זאת אומרת שאם יש לו משכנתא זה לא נחשב שהוא סיים?      

יואב סטשבסקי: זה נחשב שהוא סיים את התשלום, הוא השלים את התשלום תמורת הדירה למוכר הדירה

יואב סטשבסקי:  זה שהוא חייב כסף לגורם שהלווה לו זה לא קשור

יעקב סער סעדה: כן, אבל התשלום התעכב כי המענק לא הגיע או ההלוואה לא הגיעה ואני צריך לקחת הלוואה מההורים שלי בשביל לשלם אותה, למה אני אמור להידפק? כי שילמתי, בשביל לא להפר חוזה, בשביל להיות איש שומר חוק

קריאה: לא הבנו את זה גם

איל בן ראובן: קובי, תסביר עוד פעם

יעקב סער סעדה: אני שואל, יש חוזה, אני חתמתי על חוזה, אני צריך לעמוד בו, אם אני לא אעמוד בו אני לא אקבל את הדירה, במקרה הטוב, במקרה הרע אני גם אשלם פיצויים

יעקב סער סעדה:  אם אני לוויתי כסף מהמשפחה שלי או הלכתי להגדיל את המשכנתא שאני אמור לקבל מהבנק, כי המענקים שלהם לא הגיעו אליי כי זה תהליך ארוך ומייגע, למה אני אמור להיענש על זה שעמדתי בתנאי החוזים?      

איל בן ראובן: אם לא הגיע אליך המענק אז אתה זכאי

יעקב סער סעדה: לא, הוא אומר אם לא התקבלה מסירה בדירה

איל בן ראובן: קובי, הדוגמה שלך זה בן אדם כבר חי בבית עכשיו, הוא שילם כל מה שמגיע בגין הדירה

יעקב סער סעדה: הוא שילם בגלל שדברים לוקחים זמן והוא לא רצה להפר חוזה

איל בן ראובן: יש פה שני תנאים, שילמת את הכול וקיבלת חזקה, אתה חי בבית

יעקב סער סעדה: הבנתי את זה, אבל שילמתי את הכול כי הייתי אמור לקבל כסף מהוועדה שמתעכב

דבורה ביטון: מה קורה במקרה שהוא עושה עסקה מחברה קבלנית שאתה יכול לעשות את החוזה, להתחיל לשלם, הדירה יכולה להתקבל גם אחרי שנתיים

קריאה: בגלל זה הגדרנו שני תנאים, זה גם קבלת חזקה

רות פרמינגר: הוא לא השלים את התמורה עבור הדירה

עידן קלימן: אם הוא לא בחזקה אז הוא מקבל את התעריף הגבוה

רות פרמינגר: זה שני תנאים, אם אחד לא מתקיים אז זה לא נכנס

רות פרמינגר:  כלומר צריך למלא את השניים

רות פרמינגר:  השלמת את מלוא התמורה על הרכישה ונכנסת לבית

רות פרמינגר:  אבל הוא אומר שההשלמה של הרכישה היא פייק, היא לא אמיתית, כי זה משהו כמו הלוואת מזנין עד שהוא יוכל למלא את התמורה הזאת

דבורה ביטון: השאלה מה קורה אם החזקה מתעכבת? כשזה דירות קבלן זה ידוע שתמיד יש איזה שהוא – השאלה מה קורה      

עידן קלימן: השאלה של קובי כבר נכנסת כשאלה רוחבית כי אני פגשתי אותה במקרים אחרים של סיוע בדיור שבו גם אני טענתי שמשכנתא זה כסף חסר, כי משכנתא זה כסף שאתה עוד משלם

עידן קלימן:  לא רק שזה כסף שאתה משלם, יש לו גם עלות

עידן קלימן:  אבל אם את תיכנסי לזה בצורה שכאילו את מתעלמת מזה אז למעשה אנחנו מחילים דין רטרואקטיבי 25 שנה אחורה

יעקב סער סעדה: לא, עידן, אני לא מדבר על 25 שנה אחורה, אני מדבר על מצב נתון כרגע, על תקופת הביניים הזאת שדובר עליה, שהוא אמר יקבל אלא אם

יעקב סער סעדה:  אם אני הייתי צריך בשביל לקבל את ההלוואה והמענק מאגף השיקום ועד שזה הגיע הייתי צריך ללוות כסף מחברה חוץ בנקאית, מהמשפחה, לשבור חסכונות, וואט אבר, למה אני אמור להיענש על זה שאני מקיים חוזה ולא מפר אותו? אני מבין שבמדינת ישראל זה נהיה דבר נורמלי להפר חוזים, אני משתדל להיות אדם שומר חוק

עידן קלימן: זה לא עניין נורמלי, גם אני טענתי את מה שאתה אומר לגבי סעיף (ב)

ישראל אייכלר: אתה רוצה להשיב, נציג משרד הביטחון? תבהיר דברים ברורים כדי שלא יהיו שאלות

ערן יוסף: יש לנו החלטת ממשלה שכרגע אנחנו גם מעגנים אותה בחקיקה, בדרך כלל דברים מתקבלים מרגע קבלתם ואילך לגבי בקשות חדשות

ערן יוסף:  אנחנו עשינו כאן את הפרשנות הכי רחבה שאפשר לעשות תחת החלטת הממשלה שהתקבלה

ערן יוסף:  אמרנו שרק מי שכבר אי אפשר לטעון לגביו שהבקשה שלו עדיין תלויה ועומדת, רק הוא לגביו זה לא יחול

ערן יוסף:  כל השאר, כל מי שלא נכנסו לדירה - - -     

ישראל אייכלר: הוא קיבל את המענק כבר?      

ערן יוסף: מי שקיבל את המענק ונמצא בדירה והשלים את התהליך, אני לא יכול להחיל את זה עליו אחורה

ערן יוסף:  לגבי כל השאר, כל מי שהבקשה שלו תלויה ועומדת - - -     

ישראל אייכלר: הטענה המשפטית שלך זה שאת המענק הוא כבר קיבל? זאת הטענה שלך?      

ערן יוסף: זה לא משנה אם הוא קיבל את המענק או לא, זה משנה אם הוא השלים את העסקה

ישראל אייכלר: בנוסף לזה שהוא קיבל את המענק

ישראל אייכלר:  זאת אומרת אם הוא קיבל את הדירה ואתה עדיין לא נתת לו את המענק, זה כולל אותו או לא?      

קריאה: אם הוא לא קיבל את המענק למה הוא לא צריך לקבל?      

ערן יוסף: אני מנסה לענות

ערן יוסף:  חברים, אי אפשר להחיל הרחבה של סכום אחורה ללא הגבלה

ערן יוסף:  הלכה הממשלה וקבעה מועד, תחת המועד הזה עשינו את ההרחבה הכי גדולה שאפשר, אי אפשר להרחיב מעבר לזה

ערן יוסף:  אני חושב שחברי הכנסת מבינים אותי, יותר מזה אני לא יודע להגיד

יעקב סער סעדה: ערן, לא דיברתי על אחורה, דיברתי על מה קורה במצב שמהרגע שהוחלט פה עד שזה יחול, מרגע שדיברתם פה על העלאת המענקים עד שזה יחול

יעקב סער סעדה:  אם אני סיימתי לשלם בשביל לא להפר חוזה

עידן קלימן: התאריך שרשום אחרי 1

עידן קלימן: 6 אתה בפנים

יעקב סער סעדה: אחרי ה-1

יעקב סער סעדה: 6 אני בפנים?      

עידן קלימן: כן, אחרי ה-1

עידן קלימן: 6 אתה בפנים

יעקב סער סעדה: גם אם שילמתי את כל הכסף בגלל שאצלם זה מתעכב

עידן קלימן: כן, כן

יעקב סער סעדה: אוקיי, זאת הייתה השאלה שלי

עידן קלימן: 1

עידן קלימן: 6

עידן קלימן:  זה דרך המלך, אני טענתי מה קורה - - - לא קשור אליך

יעקב סער סעדה: זה לא קשור אליי, אבל יש פתרון שיכול לעשות קצת סדר לכולם

יעקב סער סעדה:  אם אלה שלא קיבלנו את המענק החדש, במענק להחלפת דירה או לשיפוץ דירה יאזנו אותם, ייתנו להם מענק יותר גבוה, ואז אתה למעשה מיישר את כולם

יעקב סער סעדה:  אלה שלא קיבלו מענק אף פעם או שקיבלו מענק נמוך יותר, במענק להחלפת דירה או לשיפוץ דירה, מה שקורה הרבה במשפחות של אנשים צעירים, שהמשפחות גדלות, הם יקבלו מענק יותר גבוה

יעקב סער סעדה:  ואז אתה לא עושה איפה ואיפה

ישראל אייכלר: הדיון הזה נגמר, אנחנו ממשיכים כי היועצת המשפטית אומרת שיש לה רק שלוש הערות ואנחנו חייבים לסיים את זה ואחרי זה אנחנו נבהיר את הדברים שעדיין לא הובהרו

ישראל אייכלר:  מה שאמר היועץ המשפטי של משרד הביטחון, ארבע או חמש או שש פעמים, אנחנו לא נחזור על זה

יעל סלנט: בסעיף 39 של התקנות הראשונות אנחנו אומרים:      

יעל סלנט: אנחנו אומרים שההוראות האלה יחולו גם לרבות לעניין נפגעי איבה, כי מה שאני מבינה זה שזה המצב הקיים

יעל סלנט:  היום ההוראות של משרד הביטחון שחלות על נכי צה"ל חלות על נפגעי איבה

שלומי מור: נכון מאוד

יעל סלנט: זה העיקרון ואם יהיה צריך לנסח אחרת אז אתם מסמיכים אותנו

ישראל אייכלר: כל מה שאמרת פה, אם תמצאי דבר שיש טעות סופר מה שנקרא את מוסמכת לתקן

יעל סלנט: כן, יכול להיות שאופן הניסוח יהיה אחר

יעל סלנט:  בעמוד 48 למעלה הייתה הערה לארגון נכי צה"ל אתמול שתיקנו אותה בהגדרה של הטבה, הורדנו 'מכוח הוראות אגף שיקום נכים', אמרנו הטבה באופן כללי שניתנה ערב יום התחילה

יעל סלנט:  זה סמכות של ועדת חריגים

קריאה: אפשר להסביר למה להוריד את זה?      

ישראל אייכלר: החלטנו להוריד את זה

ישראל אייכלר:  זה לא עכשיו, אתמול

יעל סלנט: מדובר פה על סמכות של ועדת חריגים, ערן

ערן יוסף: הורדנו את זה אתמול, פשוט שכחנו למחוק

ערן יוסף:  זה דובר ונסגר אתמול

יעל סלנט: שכחנו למחוק, אבל הרעיון היה שאם מישהו קיבל ועדת החריגים תוכל לאשר לו, תוכל לבחון את המקרה ותהיה לו סמכות

יעל סלנט:  אם אנחנו אומרים שזו רק הטבה שניתנה לפי הוראות אגף שיקום, אבל במהלך השנים גורם מוסמך אישר למרות שזה לא מכוח ההוראה או משהו כזה, אז תהיה סמכות

עידן קלימן: שאין הוראה כזאת

יעל סלנט: אין הוראה כזאת, אושר לו על ידי בעל סמכות אחר, אפשר יהיה לדון בבקשה בוועדת חריגים

ישראל אייכלר: כן, ברור

ישראל אייכלר:  נימני, חלילה לא תשמע בטון שלי, תפקידך כנציג האוצר לעמוד על כל פיפס, אם לא הכניסו לך משהו, אבל תפקידי להגיד שכבר דנו, סוכם, הולכים הלאה

יעל סלנט: אז אנחנו בעצם אומרים:          

איל בן ראובן: או הטבה, כי צריך גם את ההטבה

יעל סלנט: אמרתי

איל בן ראובן: לא, הטבה שנתית, הטבה חודשית או הטבה, כי מוגדר לך למטה הטבה

יעל סלנט: אבל זה גם קודם היה הטבה שנתית או הטבה חודשית

יעל סלנט:  הטבה שנתית, הטבה חודשית –      

ערן יוסף: או עיתית

יעל סלנט: או הטבה לתקופה מוגבלת?      

ישראל אייכלר: אם זה עיתית זה כבר כל עת

ערן יוסף: לא, זה הגדרות שונות

יעל סלנט: הטבה לתקופה מוגבלת גם?      

ערן יוסף: כן

קריאה: אפשר להוריד את הכול ופשוט להשאיר הטבה

ערן יוסף: לא, כי זה לא כולל את החד פעמית

רות פרמינגר: הייתי אומרת הטבה לרבות

יעל סלנט: הטבה למעט הטבה חד פעמית

ערן יוסף: זה נוסח, אנחנו מבינים למה התכוונו

יעל סלנט: בעמוד האחרון יש לנו שתי הוראות מעבר חדש

יעל סלנט:  אחת, אתם רואים אותה ואחת אני אשלים אותה

יעל סלנט:           אבל אם מלאו התנאים לקבלת ההטבה? הרי יכול להיות שוועדת החריגים תתגבר על זה, לא? הרי יש לה סמכויות חריגה

יעל סלנט:  זה לא שהתמלאו בו התנאים בהכרח

שלומי מור: כל מה שציינת במה שהקראת, אנחנו לא מבקשים לגרוע שום דבר, אנחנו רק מבקשים להבהיר לכולי עלמא שכיוון שייקח מספר חודשים עד חצי שנה להקים את הוועדות, שיהיה ברור לכולם שהוועדות תהיינה רשאיות לתת את הזכאות הרטרואקטיבית על מנת שלא יחסר חלקם של נפגעי איבה בשל כך שלקח לנו כמה חודשים להקים את הוועדה

יעל סלנט: אבל אני חושבת שמיותר להגיד 'אם מלאו התנאים לקבלתה של ההטבה בתקופה האמורה', כי כאילו ועדת החריגים –      

שלומי מור: אני חושב שזה שאוב מסעיפים אחרים של זכאות רטרואקטיבית של הוועדות האחרות

ערן יוסף: אבל ועדת החריגים יכולה גם לאשר משהו שהוא לא בהתאם להוראות

יעל סלנט: אז אני יכולה פשוט להגיד 'הוועדה תהיה רשאית לקבוע זכאות בעד תקופה שמיום תחילתו של חוק זה ואילך' ואני אוריד את אם מלאו התנאים לקבלתה בתקופה האמורה

רות פרמינגר: וצריך להוסיף והכול בשל בקשות או שלא צריך?      

יעל סלנט: כן, כי אחרת זה ללא הגבלה

יעל סלנט:  אני מבינה שזאת לא הבקשה

יעל סלנט:  וצריך הוראה דומה ביחס למשרד הביטחון

יעל סלנט:  אם אני מבינה נכון זה כבר ועדות שקיימות היום ופועלות, אבל יש לכם סמכות לקבוע את ההרכב שלהן ואחר כך תצטרכו גם למנות את הוועדות, אחרי שתקבעו את ההרכב בתקנות

יעל סלנט:       אז נגיד, 'עד להקמת ועדות לפי סעיפים 9טז, 9לז ו-9לח לעניין נכי צה"ל יוסיפו לפעול הוועדות שהוקמו לפי הוראות אגף שיקום כנוסחן ערב יום התחילה'

יעל סלנט:  אותו רעיון

יעל סלנט:  ברגע שאתם תתקינו תקנות ותמנו אז הוועדות החדשות יעבדו

ערן יוסף: לא, הכוונה שהן הוקמו לפני ערב יום התחילה, לא שההוראות היו ערב התחילה

ערן יוסף:  שהוקמו ערב יום התחילה לפי הוראות אגף השיקום

יעל סלנט: בסדר

יעל סלנט:  ואז ברגע שיהיו תקנות אתם תסמיכו את הוועדות

יעל סלנט:  אוקיי, הסתייגויות?      

ישראל אייכלר: לפני ההסתייגויות ולפני שניגשים להצבעות יש לנו הרבה חובות שהטלנו על משרד הביטחון, אני רוצה לבקש מגב' לימור לוריא לענות לנו על השאלות שהוצגו במשך השבועות האלה

ישראל אייכלר:  אני לא פותח דיון, אני רק שומע מה שמשרד הביטחון אומר, אז רק להקשיב

לימור לוריא: חלק מהדברים התחייבנו והם לא נכנסים בחוק כי מקומם לא בחוק, אבל חשוב שייאמרו

לימור לוריא:  בתחום הדיור, אנחנו התחייבנו לאמץ את מלוא המלצות ועדת שרשבסקי שמדבר א', על ליווי כלכלי ומשפטי למי שבשלבי רכישת דירה או שכירות של דירה

ישראל אייכלר: ליווי בירוקרטי אנחנו מדברים, כן?      

לימור לוריא: כן

ישראל אייכלר: זה היה אחד הכאבים הגדולים

לימור לוריא: זה חוץ מהתחייבות של שר הביטחון להקים מחלקה ייעודית באגף השיקום לטיפול באנשים עם PTSD נפש וראש בלי שום קשר לדירה או לא דירה, אלא שיהיה עבורם כתובת אחת באגף

לימור לוריא:  אנחנו צריכים עד ה-15 באוגוסט להציג ליושב ראש את המודל

רם בן ברק: האם הכוונה שזה יהיה ועדה עם תקנים קבועים או אאוט סורסינג?      

לימור לוריא: זו שאלה טובה, אנחנו כרגע בבחינה של הנושא

רם בן ברק: מאחר שזה עלה בוועדה אנחנו דורשים שזה יהיה תקנים קבועים של משרד הביטחון ולא אאוט סורסינג כי אנחנו מכירים את הבעיות עם אאוט סורסינג

לימור לוריא: מקצועית אני כמובן תומכת בזה

ישראל אייכלר: כן, היא אפילו הגישה בקשה לוועדה, אולי, רם, תוכל לעזור להם, שהאוצר יקדיש במיוחד בשביל זה תקנים

ישראל אייכלר:  תצטרף לדרישה הזאת?      

רם בן ברק: כן, בוודאי

לימור לוריא: שתיים, הייתה המלצה של ועדת שרשבסקי להקמת מסגרות שיקומיות, אם זה בתי הפוגה, אם זה בתים לטווח ארוך יותר ואנחנו ניערך לזה ונוציא מכרזים כפי שהתחייבנו

לימור לוריא:       אדוני היושב ראש, ביקשת מאיתנו לבדוק אפשרות לתת תוספת בגין ילדים לאנשים שאיבדו מכושרם להשתכר

לימור לוריא:  זה 31 מיליון

לימור לוריא:  אנחנו התחייבנו למושב הבא של הכנסת לבחון חלופות נוספות של תשלום בגין ילדים ואנחנו מגבשים מספר חלופות ואנחנו נבוא עם זה

ישראל אייכלר: בתחילת המושב

לימור לוריא: כן

לימור לוריא:  נושא נוסף שהומלץ עליו בוועדת שרשבסקי והתחייבנו לנסות לנצל את הפגרה כדי לקדם אותו יחד עם האוצר, זה הידברות עם בנק ישראל לצורך הפחתה אולי של הריביות על המשכנתא והדבר השני זה המפקח על הביטוח, כדי לבדוק הפחתה או סבסוד של הביטוח על המשכנתא שגובים מנכי צה"ל

ישראל אייכלר: כלומר מסלול מיוחד לנכי צה"ל שיהיו הקלות בתחום הריבית?      

שפרה שחר: אני חושבת שזו הערה מגוחכת

שפרה שחר:  בלי שבדקו עם בנק ישראל בכלל אם יש נכונות

ישראל אייכלר: לא להפריע לי עכשיו

ישראל אייכלר:  אנחנו באמצע הדברים

שפרה שחר: זה לזרות חול

יעל סלנט: ככל שמשרד הביטחון יחליט לסבסד את עלות הביטוח, זה משהו שיצטרך חקיקה כמובן

ערן יוסף: בוודאי, ואז נכניס את זה בתזכיר המשלים

לימור לוריא: אין שאלה בכלל

רז חג'ג': לימור, התכוונת שבדקתם את הריביות של המשכנתאות או של המלווים?      

ישראל אייכלר: אני לא רוצה עכשיו דיון

רז חג'ג': לא דיון, שאלה

ישראל אייכלר: השאלה שלך נשמעה

לימור לוריא: ועדת שרשבסקי העלתה את החשיבות של בדיקת הסוגיה מול בנק ישראל ואנחנו ניעזר בעניין הזה מול האוצר

רז חג'ג': של המלווים או של המשכנתאות?      

לימור לוריא: של המשכנתאות

לימור לוריא:  התבקשנו לבדוק, אדוני היושב ראש, מה המשמעות של לכלול אנשים שמתמודדים עם PTSD נפש או ראש בקבוצת הנכות המיוחדת, מה שנקרא בז'רגון 100 פלוס

לימור לוריא:  אנחנו בדקנו בשלב הראשוני, היות שיש לזה משמעויות גבוהות, רק אנשים שנקבע להם 100% נכות נפשית PTSD או ראש, המשמעות היא 92 מיליון שקלים, זה א', ב', מה שאנחנו רוצים לבקש, אדוני היושב ראש, אנחנו ננצל, זה לא יחסית, זה 224 מקרים שאנחנו רוצים לבדוק את המקרים האלה באופן פרטני, לראות מה הצרכים האמיתיים שלהם ובהתאם אם נמצא שיש מענים שהם לא מקבלים היום ואנחנו חושבים שמקצועית זה נכון לתת להם אנחנו נבוא בהצעה לתיקון במושב הבא

לימור לוריא:  אבל אני מדגישה, אנחנו בדקנו אנשים שנקבע להם 100% מוגבלות או PTSD או ראש

ישראל אייכלר: חבר הכנסת ברק אמר לי אתמול – מה אני צריך להגיד מה שאמרת לי? תגיד אתה, אם תוקם ועדת חריגים כזאת, מה שהיא אמרה עכשיו מספק אותך?      

רם בן ברק: קודם כל אני רוצה לברך מאוד על ההחלטה להקים את המחלקה הייעודית, אני חושב שזה היה דבר מתבקש

רם בן ברק:  מחלקה ייעודית ב-ע', מחלקות יהודיות יש לנו, זה סיפור אחר

רם בן ברק:  המחלקה הייעודית, אני חושב שזה דבר חשוב

רם בן ברק:  אני יחד עם חברים אחרים הוספנו הסתייגות לחוק - - -     

ישראל אייכלר: אבל אמרת לי שאם יסכימו לבדוק פרטנית אתם תסירו את ההסתייגות

רם בן ברק: אבל קודם כל אני לא מקבל את ה-100% כי בדרך כלל אנשים שהם 100% פגיעות נפש הם נמצאים באשפוז, הם לא צריכים שום דבר, לכן הקריטריון צריך להיות תפקוד באופן עצמאי

רם בן ברק:  אני חושב שאם מקימים את אותה מחלקה ייעודית היא זו שתצטרך להמליץ

רם בן ברק:  לא לקבוע 100% אלא היא תצטרך להמליץ מהיכרותה את הנכים האם יש נכה שיוכל להיות מוגדר כ-100% פלוס

רם בן ברק:  לא כל אחד שייגש עכשיו ויגיד שהוא 70% עם שמונה שעות אז הוא 100%, אלא מי שאותה מחלקה ייעודית תבקר בביתו, תכיר אותו ותראה שהוא באמת תפקוד כמו נכה 100% פלוס אחר שאינו פגוע ראש והיא תיתן לו את ה-100% פלוס

רם בן ברק:  אני חושב שזה דבר אלמנטרי

לימור לוריא: אני חושבת שאנחנו מבלבלים פה שני דברים

לימור לוריא:  יש הגדרה היום שהוסמך שר הביטחון לקבוע מיהו אדם עם נכות מיוחדת

לימור לוריא:  היא לא בגין בן אדם פרטני, אלא היא בגין קבוצות אוכלוסייה מסוימות

לימור לוריא:  מה שאדוני מבקש זה בעצם שבמקרים שאנחנו מקצועית חושבים שהבן אדם הזה צריך מענים מסוימים שהם מתאימים היום ל-100 פלוס ומבחינה חוקית הוא לא יכול לקבל אותם, במקרים האלה אני מזכירה לכולם כבר היום יש סמכות לוועדת ל' להחליט, אם זה על סיוע בדיור, אם זה על שיפוצים, כל בקשה על סמך ההמלצות זה קיים גם היום

רם בן ברק: אבל יש בינינו ויכוח

רם בן ברק:  הקריטריון ל-100 פלוס הוא קריטריון מאוד נוקשה, פגוע כזה וכזה מגיע ל-100 פלוס

רם בן ברק:  בתוך הקריטריונים האלה פגועי הנפש לא נכללים לחלוטין, זאת אומרת אין להם שום סיכוי להגיע לזה, הם לא נכללים בקריטריון הזה

רם בן ברק:  הם לעולם לא יוכלו להגיע לזה

רם בן ברק:  מצד שני אנחנו יודעים שיש פגועי נפש במצב מאוד מאוד קשה שהתוצאה הסופית של הפגיעה שלהם היא אותו דבר כמו הפגועים האלה

רם בן ברק:  זאת דעתי, אתה לא חייב להסכים

רם בן ברק:       (מחיאות כפיים)

רם בן ברק: אל תמחאו לי כפיים, בבקשה, הסוגיה גדולה ואני לא זקוק למחיקות כפיים

לימור לוריא: גם כאן אולי כדאי שנדגיש מה הסיפור

לימור לוריא:  זה היה מזמן

לימור לוריא:  העניין של הזכאויות שנקבעו לאנשים עם נכות מיוחדת נבעו בראש ובראשונה בגלל הקושי הפיזי

לימור לוריא:  לצורך העניין דירת קרקע למי שהוא ישוב על כיסא גלגלים

רם בן ברק: אבל, לימור, אנחנו חושבים שקושי נפשי יכול להיות שקול במקרים מסוימים לקושי פיזי

רם בן ברק:  על זה הוויכוח

לימור לוריא: אני מסכימה שיש מקרים, רק מה שאני מציעה או מבקשת שתיתנו לנו לעשות זה לראות את המענים הייחודיים עבורם, למה? כי יכול להיות שלאדם עם מוגבלות נפשית פחות חשוב אם זה יהיה דירת קרקע או דירה בקומה שנייה

לימור לוריא:  אתה מסכים איתי?      

רם בן ברק: מסכים לגמרי

לימור לוריא: יופי

לימור לוריא:  ולא משנה לו כל כך אם המפתח של הדלת יהיה שני מטר או חצי מטר, מוסכם, נכון? לכן מה שאנחנו אומרים, כל ההגדרות היום של נכות מיוחדת וכל המענים המוגדלים ניתנו בשים לב לאנשים עם מוגבלות פיזית

לימור לוריא:  בואו נבדוק מה הצרכים הייחודיים של האנשים עם מוגבלות נפשית, שאני מסכימה איתך שמבחינה תפקודית חלקם במצב מאוד קשה, מקצועית אני מסכימה איתך במאה אחוז, רק בואו נתאים להם את החליפה שנדרשת להם כדי החליפה שנדרשה לאנשים עם המוגבלות הפיזית היא עבור אנשים עם - - -      

ישראל אייכלר: אני לא פתחתי דיון, אני רק רוצה לומר שמתחילת הדיונים, חבר הכנסת בן ברק, בנושא של החוק הזה, כשנכנסתי לחוק הזה אמרתי לשר הביטחון שאנחנו לא יכולים להשלים את החוק הזה לפני שאנחנו נדע שתיתפר חליפה אישית לכל אדם של PTSD לפי מצבו

ישראל אייכלר:  השאלה שיש לי אלייך, הגב' לימור, האם אני יכול להיות רגוע ובטוח שכל אחד מהם ייבדק באופן פרטני לפי החליפה שהוא צריך ואת החליפה הזאת הוא יקבל?      

לימור לוריא: אז, אדוני היושב ראש, קודם כל אני אמרתי, אני מבינה שחבר הכנסת בן ברק מדבר על 70% ומעלה, אנחנו הסתכלנו על ה-100%, שזה 224 אנשים, 70% ומעלה זה יכול להיות הרבה - - -      

ישראל אייכלר: אני מדבר על האדם הספציפי, שתהיה ועדה או מומחה שאדם ספציפי זה זקוק לתשובות אלה ואלה, לחליפה שלו, ואתם תיתנו לו את זה

ישראל אייכלר:  זה מה שאני צריך כדי להיות רגוע

לימור לוריא: כן, אבל זה בוועדת ל' ולדעתי זה לא - - -     

ישראל אייכלר: זה לא משנה באיזה ועדה

קריאה: הסתכלות על רמת התפקוד שלו ולא על אחוזי הנכות שלו

שפרה שחר: ועדת ל' זה שבעה מדורי גיהינום

ישראל אייכלר: גם דיברנו על כך שוועדת ל' תצטרך שדרוג גדול מאוד, שהוא לא כפי שהיום

נדב וירש: הרב אייכלר, עכשיו יש לך ארבעה חודשים שאנחנו יוצאים לפגרה, מה עם כל ה-100% האלה? תגידו למה אתם לא יכולים לקחת אחריות, לימור? את יכולה לקחת אחריות על האנשים האלה ועם כל הכבוד, ויש לי הרבה כבוד אליכם, אתם צריכים לקחת אחריות על ה-100% נפש, שמבחינתי הם חלק מה-70, שנמצאים בבית חולים וחותמים ולא עובדים

ישראל אייכלר: נדב, היא שומעת את הדברים שלך ואתה רואה שהיא מנענעת לך בראש, היא אומרת שאתה צודק

נדב וירש: בסדר, זה שאני צודק זה לא עוזר לי, אני רוצה משהו שיהיה טוב ל - - -     

ישראל אייכלר: בסדר, אנחנו נמשיך הלאה ונשמע אותה

נדב וירש: הרב, ארבעה חודשים אתה לא תהיה פה

גל רויטשטיין: אבל בפועל אין מענה

גל רויטשטיין:  הרב אייכלר, אנחנו מנסים להבין איפה המענה לאנשים שמוגדרים היום נצרכים 50%

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין עוד משהו שגם היועץ המשפטי של משרד הביטחון אמר, שאם יצטרכו תיקונים בהמשך, גם כשנגמור את החוק הזה בפרקים הבאים הם יוכלו להכליל את הדברים שעדיין לא נכללו

ישראל אייכלר:  זה הכלל עכשיו

נדב וירש: מה שהוא זמני הופך להיות קבוע

ישראל אייכלר: אנחנו נצביע על ההסתייגות שלך, אני רואה שאתה לא רוצה להסיר אותה

רם בן ברק: רק תוספת קטנה

רם בן ברק:  אני חושבת שוועדת ל' היא ועדה עם הרבה מאוד בירוקרטיה

רם בן ברק:  הנכה צריך לפנות - - -     

ישראל אייכלר: אמרתי את זה, שהיא תצטרך להשתדרג

רם בן ברק: ולכן אני חושב שלאותה מחלקה ייעודית תהיה היכולת להמליץ - - -     

קריאה: אין לה

רם בן ברק: אני אומר צריך שתהיה לה יכולת להמליץ, בלי שום קשר לנכה, הנכה לא צריך להגיש שום תביעה

רם בן ברק:  אם אותה ראש מחלקה מגיעה למסקנה שבמקרה מסוים אותו נכה צריך לקבל שדרוג מסוים במה שהוא מקבל היא בעצמה תפנה לוועדת ל' ולוועדת לא תהיה אפשרות לפסול את זה, כי היא הגורם המקצועי

לימור לוריא: לא תוכל לפסול את זה, אני לא יכולה להבטיח

לימור לוריא:  אני כן יכולה להגיד שאנחנו ננסה לבנות - - -     

ישראל אייכלר: יש עוד סעיפים שרצית להגיד?      

לימור לוריא: קודם כל אני יכולה לענות לשאלה שנשאלתי?      

ישראל אייכלר: כבר ענית והוא קיבל את התשובה

ישראל אייכלר:  עוד שאלה, אדוני היושב ראש, שביקשת שנבדוק

ישראל אייכלר:  היה בחור שדיבר על התאמת הזכויות בין מחלות ריאה למחלות לב

ישראל אייכלר:  התחייבנו לבדוק את זה, כי זה לא רק מחלות ריאה כי יש רשימה של מחלות נוספות שמופיעות במגוון של סעיפים והבטחנו לתת על זה תשובה

ישראל אייכלר:       לשאלתו של מר חג'ג' על מה המשמעות לסייע ברכישת רכב לאדם שיש לו 40% מוגבלות נפשית PTSD או ראש, מדובר ב-518 אנשים בעלות של 26 מיליון שקלים ולדאבוני אין באפשרותנו

ישראל אייכלר: את התשובה האחרונה לא שמעתי

רז חג'ג': מה לגבי תו נכה להלומי קרב?      

שפרה שחר: בוועדת ל' פתאום יהיה את הכסף ואחרי שיעבירו אותם שבעה מדורי גיהינום יגלגלו אותם מכל המדרגות

ישראל אייכלר: ביקשתי מהסדרנים, גב' שחר, לא לאפשר שום הפרעות

שפרה שחר: אם תבקש שאני אצא אני אצא

ישראל אייכלר: לא לצאת, אני מבקש להקשיב ולא להפריע

שפרה שחר: אני מדברת על דברים שאני מכירה אותם מהשטח

ישראל אייכלר: זה מדי חשוב לי, היית פה כל השבועות האלה שאני לא רוצה שתצאי עכשיו, אבל תשבי ותקשיבי ואל תפריעי

לימור לוריא: אדוני היושב ראש, התבקשנו לענות מה המשמעות התקציבית של לסייע ברכישת רכב למי שנקבעו לו 40% נכות רפואית בגין PTSD נפש או ראש במקום 50% שקבוע היום והמשמעות התקציבית היא 26 מיליון עבור 518 אנשים ולדאבוני אין באפשרותנו לאפשר את זה עכשיו

ישראל אייכלר: לגבי 33%

לימור לוריא: אני רוצה להסביר

לימור לוריא:  נעשה את זה פשוט, כשיש ארבעה ילדים במשפחה וההורה נפטר לצורך העניין, עד היום אם היה לנכה צה"ל עוד שלושה אחים הוא כבר היה נחשב כבעל דירה

לימור לוריא:  עכשיו, בעקבות התיקון, רק אם יש לו שני אחים הוא נחשב כבעל דירה

לימור לוריא:  אומר איתי תקבעו 34% מה שאומר שרק אם יש לו עוד אח נוסף

לימור לוריא:  יש לזה משמעות תקציבית, אני לא יכולה להתחייב על זה כרגע, אנחנו נבדוק מה המשמעויות

ישראל אייכלר: אם התשובות שלכם יהיו שונות אז במושב החורף בחוקים האחרים תתקנו את זה

אברהם ביטון: הרב אייכלר, אני ביקשתי רשות דיבור, רק משפט אחד

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  אני מאוד מכבד אותך, דיברת בכל דיון, אפשרתי לך ואני אאפשר לך גם בדיונים הבאים, אתה תהיה איתנו כל החורף בעזרת ה'

אברהם ביטון: רק הערה אחת לגבי ועדת שרשבסקי

אברהם ביטון:  ועדת שרשבסקי קובעת להצמיד את הנכים פגועי הנפש לנכים פגועי רגליים ובגלל זה היא העלתה את הסכום מ-159,000 שקל ל-240

אברהם ביטון:  אני רוצה להפנות את תשומת לב כולכם, כולל אגף השיקום, שיש הנחיה מפורשת שאם יש ועדה כלשהי היא צריכה לנמק למה היא החליטה את מה שהחליטה

אברהם ביטון:  הוועדה הזו לא החליטה אלא שרירותית בלי לנמק למה היא הצמידה אותם לנכים פגועי רגליים

ישראל אייכלר: ההערה שלך נרשמה בפרוטוקול ועכשיו ניגשים להצבעה

יעל סלנט: עברנו על התיקונים, בפרק של הדיור אין תיקונים לעומת אתמול לכן לא הצגתי נתונים

יעל סלנט:  מבחינת הסתייגויות

יעל סלנט:  יש לנו הסתייגות של חברי הכנסת רם בן ברק, יצחק פינדרוס ויצחק קרויזר הצטרף

יעל סלנט:  הוא פה?     

ישראל אייכלר: הוא חתם

יעל סלנט: אין לי חתימה

יעל סלנט:  צריך לדאוג לחתימה

יעל סלנט:  אני אקריא ותסביר

רם בן ברק: אני שיניתי אותה בהתאם לדו שיח שהיה לנו עכשיו

רם בן ברק:  שיניתי אותה טיפה כדי שהיא תתקבל

רם בן ברק:  ההסתייגות אומרת ככה, על אף האמור בתקנות מי שמוכר כפוסט טראומטי, לרבות פציעת ראש ונפש, אשר אינו מתפקד באופן עצמאי ובהתאם להמלצת הוועדה תיחשב נכותו כנכה 100% פלוס

יעל סלנט: איזה המלצת הוועדה?      

יצחק פינדרוס: היא אמרה שיש ועדה שבודקת

יעל סלנט: לא

קריאה: זה בכלל לא בחוק

ישראל אייכלר: הנוסח שאמרת עכשיו לא משרד הביטחון

יצחק פינדרוס: אז את אומרת שהתשובה לא הייתה תשובה

נדב וירש: שום דבר לא מקובל אצלם

נדב וירש:  חברי הכנסת, אתם מצביעים פה על משהו שאתם פוגעים בהלומי הקרב

נדב וירש:  אתם פוגעים בהלומי הקרב ואתם לא הייתם בשום דיון, חוץ מרם בן ברק וחילי טרופר, תתביישו לכם

נדב וירש:  תתביישו לכם, אתם עכשיו מרימים אצבע על משהו שאתם לא יודעים עליו ואתם פוגעים בהלומי הקרב

ישראל אייכלר: אני מבקש להצביע

נדב וירש: אפרת הייתה פה כמה דקות והלכה, היא יודעת טוב מאוד בדיוק מה קורה עם הלומי הקרב

נדב וירש:  אתם מצביעים עכשיו, אתם מרימים פה אצבע ואתם פוגעים בהלומי הקרב

שפרה שחר: חברי הכנסת של הליכוד בכלל לא הראו את עצמם

נדב וירש: זה לא שר הביטחון

יצחק פינדרוס: אם היא אומרת שיש ועדה שבודקת ממה נפשך? זאת אומרת שהיא אמרה משהו לפרוטוקול

דן נימני: היושב ראש, מעבר לאמירה של משרד הביטחון, אני אגיד שלהסתייגות הזאת יש משמעות תקציבית על כל המשמעות הזה בהקשר של חוק-יסוד משק המדינה

אפרת רייטן: אולי זאת המשמעות האמיתית

קריאה: אדוני שר התקציבים, אתה לא שלחת את הבן שלי לקרב

קריאה:  חוצפן

קריאה:  אתה שלחת את הבן שלי לקרב?      

נדב וירש: חוצפן, איך אתה לא מתבייש? אבא בן 70 בא לפה ונלחם על החיים שלו שהוא יקבל דירה ראויה

נדב וירש:  ואני לא ג'ובניק, חברים, אנחנו לוחמי ישראל, אני לא ג'ובניק בביטוח לאומי, תפסיקו כבר עם זה

נדב וירש:  אתם לא מבינים מה אתם עושים לנו

שפרה שחר: חברי הכנסת של הליכוד יכולים פשוט להתבייש

שפרה שחר:  לא הייתם פה, קיבלתם הנחיה

אלמוג כהן: התשובה היא תשובה לא טובה

נדב וירש: אתם לא עושים כלום

נדב וירש:  בושה וחרפה, ואז הוא, מתאם פעולות האיבה, איפה הלומי הקרב?      

שפרה שחר: מביאים לנו מומחה - - -     

נדב וירש: למה אתם לא מכבדים את האנשים שחזרו חיים אבל מתים

נדב וירש:  למה?     

שפרה שחר: מביאים לנו מומחה שבכלל קורא לסרבנות

נדב וירש: זה ביזיון, בני גנץ התאבד בשביל הפנסיות התקציביות, הוא לא התאבד בשבילי, בשביל הלומי הקרב

קריאה: איזה מין תשובה זו, אין תקציב? מה זאת אומרת אין תקציב? מה זה אין תקציב?      

נדב וירש: אנחנו צריכים לשרוף את עצמנו - - -     

שפרה שחר: תגידו מהתחלה שאין כסף להלומי קרב אז בשביל מה לקיים בכלל דיון? למה לטחון את המים שבועיים, שלושה, ארבעה?      

ישראל אייכלר: נא להקריא את ההסתייגות של חבר הכנסת רם בן ברק והחברים

יעל סלנט: על אף האמור בהוראות לפי חוק הנכים מי שמוכר כפוסט טראומטי לרבות פציעת ראש ונפש אשר אינו מתפקד באופן עצמאי ייחשב כנכה בעל דרגת נכות מיוחדת אם עדה שהוקמה במשרד הביטחון קבעה כך

רם בן ברק: בסדר גמור

רם בן ברק:  לימור, זה בסדר?      

ישראל אייכלר: אם הממשלה מסכימה - - -      

ערן יוסף: חברים, אתם רוצים לתקן את החוק ולהוסיף דרך החוק קבוצות שלא קיימות בתקנות

ערן יוסף:  זה לא יעלה על הדעת

ערן יוסף:  מה שלימור אמרה זה שתהיה ועדה שתבדוק את הנושא ואנחנו נחזור עם תשובה

רם בן ברק: אז לא מקובל עלינו

רם בן ברק:  אז שייפול החוק

ישראל אייכלר: אז תהיה הצבעה, אין מה לעשות

רם בן ברק: זה לא מקובל

ישראל אייכלר: אנחנו נצביע עכשיו על ההסתייגות של חבר הכנסת רם בן ברק

אפרת רייטן: אנחנו לא מצליחים לעקוב בגלל כל הרעש

ישראל אייכלר: לפי מה שהקריאה היועצת המשפטית

ישראל אייכלר:  מי בעד ההסתייגות של רם?      

יצחק פינדרוס: לצערי אין לי אצבע

יעל סלנט: ההסתייגות של רם בן ברק אומרת שנכה שהוא פוסט טראומטי - - -     

אלמוג כהן: אגף השיקום שיסבירו, מה אתם מחכים, שעוד מישהו ישרוף את עצמו

דבורה ביטון: קואליציה, תצביעו בעד ואז אנחנו נעבור את המשוכה הזו

דבורה ביטון:  עכשיו הכול תלוי בכם

ישראל אייכלר: אלמוג, אתה היית כל הימים והשבועות והחודשים היום, שמעת את התשובות של משרד הביטחון? אתה לא שמעת, אז תקרא את הפרוטוקול ואתה תראה

אלמוג כהן: אני שמעתי את התשובה עכשיו

ישראל אייכלר: וחוץ מזה היא אמרה בפירוש שכל הדברים שיצטרכו תיקון במושב החורף אנחנו נוכל גם בנושא הדיור להוסיף, כרגע אנחנו עושים הצבעה, ומי שרוצה להצביע נגד זכותו להצביע נגד, ומי שרוצה להצביע בעד זכותו להצביע בעד

אלמוג כהן: אדוני היושב ראש, ברשותך, אני מתרעם על התשובה

ישראל אייכלר: אבל אתה לא שמעת את כל מה שהיא אמרה שהיא הולכת לתת

אלמוג כהן: להגיד שיש השלכות תקציביות, ברור שיש לזה השלכות תקציביות

ישראל אייכלר: אלמוג, חבר הכנסת כהן - - -     

קריאה: עם כל הכבוד, יש פה ארגון של הרבה נכים, אבל אתם מעכבים את כל מה שנעשה

קריאה: מה אתה אומר? זה לא לדאוג להלומי קרב?     

רם בן ברק: אל תדאג, לא מעכבים אף אחד

רם בן ברק:  הכול בסדר

רם בן ברק:  תפסיקו להיבהל, לא מעכבים שום דבר, זה יהיה תוספת

רם בן ברק:  יש ועדה שקמה, ייעודית, היא תבחן כל מקרה לגופו והיא תמליץ

קריאה: לא, הם לא מוכנים

רם בן ברק: אז נכריח אותם, מה הבעיה?      

ישראל אייכלר: זה שהם מורידים את ההסתייגות זה לא אומר שהם לא מוכנים למה שברק אומר

ישראל אייכלר:  יכול להיות שהם רוצים להקים את הוועדה והכול, את הנוסח שאתה עכשיו קבעת הם לא רוצים

יצחק פינדרוס: הרב אייכלר, אני רוצה לנמק דקה

ישראל אייכלר: לא, אני לא רוצה שתנמק, אני רוצה לנמק

ישראל אייכלר:  אלמוג, אני רוצה שתשמע אותי

ישראל אייכלר:  לא היית פה כל השבועות, אני רוצה להסביר לך עכשיו משהו

ישראל אייכלר:  הדיון הזה התחיל והסתיים בדבר אחד, שכל אחד ואחד מהלומי הקרב יקבל את החליפה שלו, הטיפול שלו ואת כל הדברים האלה

יצחק פינדרוס: היא אמרה לא ככה, הרב אייכלר

דבורה ביטון: אבל זה מה שהוא אמר וביקש תשובה

ישראל אייכלר: אתה לא היית פה ואני כן

יצחק פינדרוס: הייתי ואני גם נמצא עכשיו ושמעתי אותה לפני חמש דקות

יצחק פינדרוס:  היא אמרה שמכיוון מי שלא מוגדר מעל 70% היא לא יכולה לשנות את זה

ישראל אייכלר: אבל הדרישה של רם בן ברק לא הייתה עניין של אחוזים

יצחק פינדרוס: הוא שאל והיא אמרה - - -      

ישראל אייכלר: באת להתווכח איתי? אז אני אתווכח

ישראל אייכלר:  רם בן ברק רוצה שכל אחד מהלומי הקרב יקבל חליפה המתאימה לו, והיה אם יש מישהו שזקוק לחליפה מסוימת שהוועדה הזאת תהיה מוסמכת לעשות את זה

ישראל אייכלר:  את זה היא אמרה שהיא כן מוכנה

יצחק פינדרוס: היא אמרה לא

יצחק פינדרוס:  שזה יהיה ל'

ישראל אייכלר: מה משנה לך אם זה ל' או מ'?      

יצחק פינדרוס: לא, כי ל' זה בירוקרטי

ישראל אייכלר: רם, אני הבנתי אותך נכון?      

רם בן ברק: כן

ישראל אייכלר: אז אני חושב שאתה יכול להסיר את ההסתייגות

רם בן ברק: לא, ממש לא, אני רוצה שזה יהיה כתוב בחוק

עידן קלימן: אני חושב שיש פה אי הבנתי, אני רוצה לעזור אם אפשר

רם בן ברק: זה יהיה הבסיס החוקי שככה הם יקבלו את ה – אם זה לא יהיה - - -     

עידן קלימן: חבר'ה, 30 שנה אני באירוע הזה, תן לי בבקשה להגיד בתור יושב ראש ארגון נכי צה"ל

ישראל אייכלר: עידן, תסביר לחברים על מה מדובר פה בהסתייגות של רם בן ברק

עידן קלימן: אני מתייחס לדברים של רם, הדברים שלו הם דברי טעם, אבל אני רוצה שנייה לעשות סדר

עידן קלימן:  קודם כל בתור יושב ראש ארגון נכי צה"ל החוק הזה הוא חוק מצוין

עידן קלימן:  אני מסתכל לכולכם בלבן של העיניים, אחרי 20 שנה בוועדות שרק דיברנו ודיברנו ולא מצביעים ולא מגיעים לשלב הזה שאנשים מקבלים את מה שהם צריכים לקבל, את הכלים שהם צריכים לקבל

עידן קלימן:       לגבי ההערה של רם, שאני מקבל את התוכן שלה, את המהות שלה במלואה

עידן קלימן:  הטעות שלכם זה ללכת לכיוון של ה-100 פלוס בלי לעשות סדר לפני כן

עידן קלימן:  על זה אני מבקש להאיר את עיניכם

עידן קלימן:  ב-100% נכות לפי סעיף 34א בן אדם מאושפז במקום סגור, זאת אומרת שאם אתם תיתנו לו 100 פלוס הוא צריך להיות עוד יותר חמור, זה אומר שכל מה שלמעשה אנשים פה רוצים וצריכים, ואני מסכים על זה, לא יהיה רלוונטי מכיוון שאם הוא בנכה 100 פלוס והוא יותר גרוע מ-100 אז הוא במחלקה סגורה והוא לא צריך דירה והוא לא צריך מדינה והוא לא צריך את כל מה שמקבלים 100 פלוס

עידן קלימן:       מה שרם מתכוון, ותקן אותי אם אני טועה, זה לעשות סדר ב-34א, לעשות את המדרג הזה כמו שצריך ולהביא למצב שבו נכה כמו שהוזכר פה לא פעם ולא פעמיים שצריך עזרה בדיור, שאין לו יכולת השתכרות או יכולת שיקום יקבל עזרה מעטפת מלאה

עידן קלימן:  אני אסיים ואגיד שזה אפשרי, זה לא רלוונטי ל-100 פלוס, זה רלוונטי לאותה תפירת חליפה אישית שדיברת עליה

עידן קלימן:  ואני מעיר כיושב ראש ארגון נכי צה"ל שאני דורש שזה לא יהיה רק לפוסט טראומטיים, זה יהיה לכלל נכי צה"ל כי כולם היו בניי וכולם ראויים לזה

עידן קלימן:  וגם לימור מבינה את זה

עידן קלימן:       רם, הרעיון הוא לייצר לבן אדם חליפה שמתאימה לצרכים שלו

עידן קלימן:  אם תתעקש, אני אסיים בזה, לקחת את זה למשהו שהוא מדרג יותר גבוה מ-100 פספסת בענק

רם בן ברק: אני אשאל אותך שאלה אחרת, האם נכה 100% פלוס, נכה גפיים, עמוד שדרה, מאושפז במקום סגור?      

עידן קלימן: לא, כי הוא לא מוכר על נפש, הוא מוכר על גוף, אבל לפני כן הוא היה כמעט שנה במחלקה כדי להשתקם

עידן קלימן:  רם, רק לידיעתך, גם כשהוא לא מאושפז בהגדרה היום לפי חוק נכה 100 פלוס הוא נכה סיעודי

עידן קלימן:  כלומר ישנם X פעולות לפי מבחן מסוים שהוא לא יכול לעשות אותן עצמאית

רם בן ברק: אני מדבר על נכה שהוא פוסט טראומטי שהוא לא מתפקד באופן עצמאי

רם בן ברק:  לא, הוא לא מאושפז במחלקה סגורה, הוא רוצה לחיות בדירה, הוא יכול לחיות עם עזרה, בדיוק כמו אדם סיעודי ולכן במקרים אלה הוא זכאי ל-100 פלוס

רם בן ברק:  כדי ליהנות מאותה עזרה לדירה כמו שמקבל 100% פלוס שלא מאושפז במוסד

רם בן ברק:  מי שלא עצמאי הוא לא עצמאי, נקודה

נדב וירש: 75 שנה לא הזכרתם את הלומי הקרב, אף אחד לא לקח אותם ברצינות

נדב וירש:  עידן, תקשיב מה אני אומר לך, הפעם אתה סירבת, זה לא שר הביטחון כי שר הביטחון לא נמצא פה בדיונים והוא לא יודע איך זה מתנהל

נדב וירש:  חבר הכנסת אייכלר יודע איך זה התנהל ואתה תיתן לנו את מה שמגיע לנו

נדב וירש:  אנחנו 7% ואתה תיתן לנו את מה שמגיע לנו

רם בן ברק: אני מוכן ללכת לפשרה שאומרת שבאותה מחלקה ייעודית שתהיה במשרד השיכון, כאשר היא תטפל פרטנית בנכים - - -      

קריאה: - - -     

עידן קלימן: תפסיקי להעיר לי

עידן קלימן:  את לא מבינה כלום ואת צועקת עליי ואני מנסה לטובתך ואת לא מבינה את זה

עידן קלימן:  אם את תיתני רף של 100 פלוס מתי מעט יקבלו את זה

עידן קלימן:  אני רוצה להוריד את הרף

ישראל אייכלר: טרופר מציע הצעה שאני מקבל אותה

ישראל אייכלר:  הגב' לימור לוריא, טרופר מציע שאת ורם בן ברק תצאו החוצה לחמש דקות כדי שתראו האם במה שאני דיברתי ומה שהוא דיבר אפשר למצוא את הדרך מבלי הנוסח שהוא כתב

ישראל אייכלר:  אנחנו בינתיים נצביע על ההסתייגויות האחרות ואחר כך, אם הגעתם למסקנה טוב, אם לא, נצביע על ההסתייגות

אלמוג כהן: פשוט לדבר, צריך לדבר על הדבר הזה

ישראל אייכלר: רם ולימור מוזמנים לשבת במשרד של הוועדה כמה דקות ולראות מה אפשר לעשות, עם היועץ המשפטי של משרד הביטחון

יעל סלנט: אז אני משאירה את ההסתייגות של רם בן ברק בצד, לא נצביע עליה

דבורה ביטון: את ההסתייגות שלי בהסכמה אנחנו מעבירים למליאה

יעל סלנט: אז רק נצביע עליהן

ישראל אייכלר: אנחנו ממשיכים בהצבעות האחרות

ישראל אייכלר:  נא להקריא, בבקשה

יעל סלנט: סיעת יש עתיד מציעה שבפסקה (3)(א) בהגדרה תגמול מחוסר פרנסה, במקום '3,320

יעל סלנט: 30' יבוא '3,500'

ישראל אייכלר: מי בעד ההסתייגות של יש עתיד? אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה נגד

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 1 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: נציג האוצר, ההסתייגות הזאת שהקראתי, להעלות 3,320 ל-3,500 היא הסתייגות תקציבית?      

דן נימני: בוודאי

חילי טרופר: אבל היא הוסרה

דבורה ביטון: מה שעצוב, הקואליציה, שאתם מסירים על עוד 200 שקלים

דבורה ביטון:  הוא כבר אומר לכם שזה בסדר, לא חבל?      

יעל סלנט: הסתייגות מספר 13 שמעלה ל-5,100

ישראל אייכלר: מי בעד? מי נגד? ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 1 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות 14 בחפ"ר, יבוא 11,000 בפסקה (4)

יעל סלנט:  גם היא הסתייגות תקציבית?      

דן נימני: הסתייגות תקציבית

ישראל אייכלר: הסתייגות 14 של יש עתיד, מי בעד? אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 1 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: בפסקה (3) לתגמול חפ"ר, 12,000

יעל סלנט:  הסתייגות מספר 15

יעל סלנט:  היא גם תקציבית?      

דן נימני: כן

ישראל אייכלר: הסתייגות מספר 15 של יש עתיד

ישראל אייכלר:  מי בעד? אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 1 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

דבורה ביטון: זה עולה למליאה ולרשות דיבור?      

ישראל אייכלר: כן, זה עולה למליאה

יעל סלנט: לא רשות דיבור

יעל סלנט:  רשות דיבור לא יכול מי שמסתייג

יעל סלנט:  זה הסתייגות, זה עולה כהסתייגות

יעל סלנט:  אתם מעדיפים בקשות רשות דיבור ולהסיר את ההסתייגויות?      

ישראל אייכלר: לא, ההסתייגות הוסרה

יעל סלנט: המחנה הממלכתי, בסעיף 6 בפסקה (3)(ב) במקום הכנסה חודשית העולה על שכר מינימום יבוא הכנסה חודשית של יותר מ-1,000 שקלים חדשים

ישראל אייכלר: הסתייגות 16 של המחנה הממלכתי, מי בעד? אף אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה נגד

דן נימני: ההסתייגות תקציבית

ישראל אייכלר: ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות מספר 17, במקום על השכר הממוצע יבוא על 1,000 שקלים חדשים

דן נימני: הסתייגות תקציבית

ישראל אייכלר: מי בעד? אין

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  הסתייגות 17 של המחנה הממלכתי הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

ישראל אייכלר: היא הוסרה, לא משנה אם היא תקציבית או לא

יעל סלנט: זה משנה למליאה אם היא תקציבית או לא

יעל סלנט:  אם היא תקציבית ורוצים שהיא תעבור היא צריכה לעבור ברוב מסוים

יעל סלנט:  לפי התקנון אני מחויבת לציין את זה

ישראל אייכלר: אבל אם היא הוסרה היא הוסרה

יעל סלנט: כן, אבל היא יכולה להתקבל במליאה

יעל סלנט:  הסתייגות מספר 17

ישראל אייכלר: מי בעד? מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

יעל סלנט: נפלה

יעל סלנט: בעד – 0 

יעל סלנט: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות 18, במקום להודיע בכתב יודיע בשיחת טלפון

ישראל אייכלר: הסתייגות מספר 18, מי בעד? אף אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות מספר 19, בחודשיים שלאחר מסירת ההודעה

ישראל אייכלר: הסתייגות מספר 19 של המחנה הממלכתי, מי בעד? אף אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות מספר 20, בפסקה (3) סעיף קטן (ה), במקום 'לא יחולו' יבוא 'יחולו על נכה'

ישראל אייכלר: מי בעד? אף אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות מספר 21, לא עבד בחמש שנים, יבוא לא עבד בשנתיים

ישראל אייכלר: הסתייגות מספר 21 של המחנה הממלכתי, מי בעד? אף אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: לסעיף 7, הסתייגות מספר 22 של יש עתיד והמחנה הממלכתי

ישראל אייכלר: מי בעד?      

דבורה ביטון: מה ההסתייגות?      

יעל סלנט: שבמקום סכום של 4,006

יעל סלנט: 86 יבוא סכום של 5,000 שקלים חדשים

ישראל אייכלר: אחד בעד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 1 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות 23, בפסקה (1) במקום שדרגת נכותו היא 35% לפחות יבוא 60%

יעל סלנט:  זה מצמצם

ישראל אייכלר: מי בעד? אף אחד לא בעד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: סעיף 10, במקום מענק 142,914 יבוא 150

יעל סלנט:  הסתייגות 24

ישראל אייכלר: מי בעד? מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות מספר 25, בסעיף 9כ

ישראל אייכלר: הסתייגות 25 של המחנה הממלכתי

ישראל אייכלר:  מי בעד? מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

יעל סלנט: הסתייגות 26, גם של המחנה הממלכתי

ישראל אייכלר: מי בעד? אף אחד

ישראל אייכלר:  מי נגד? שבעה

ישראל אייכלר:  ההסתייגות הוסרה

ישראל אייכלר: בעד – 0 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

ישראל אייכלר: כל ההסתייגויות הוסרו? חוץ מההסתייגות של רם בן ברק?      

דן נימני: אני אציין רק שהסתייגות מספר 16, 17, 21, 22, 24, 25 ו-26 הן תקציביות

דן נימני:  בדף הקודם זה היה 12, 13, 14 ו-15

ישראל אייכלר: אנחנו נבדוק אם יש סיכום

ישראל אייכלר:  אם יש סיכום אז טוב, אם אין סיכום נעשה הצבעה והדיון יהיה במליאה

ישראל אייכלר:  אנחנו ממתינים כדי שיגיעו לאיזה הסכמה

גל רויטשטיין: מי שהולך להתפלל תתפללו לרפואת רונן סער בן אסתר, הלום קרב שנמצא מורדם ומונשם בבית חולים מאיר

ישראל אייכלר: האם אנחנו צריכים להצביע על ההסתייגות? נשמע מה אומר רם בן ברק

רם בן ברק: אני אומר דבר כזה, לימור תגיד עכשיו את ההסכמה שהגענו אליה, כל הנציגים כאן יצטרכו להגיד בקולם לפרוטוקול שהם מסכימים לזה ונדון בזה מחדש ב-15 באוגוסט

ישראל אייכלר: במושב הבא

רם בן ברק: אבל זה מחייב

רם בן ברק:  אם רוצים שאנחנו נצביע בעד החוק, שגם המשרד יעשה עם הראש כן, או לא יעשה, יגיד בפרוטוקול, גם היועץ המשפטי של משרד הביטחון, גם עידן, כולם יגידו שהם מסכימים לדבר הזה

רם בן ברק:  אם לא, אנחנו מצביעים נגד

רם בן ברק:  זה בגלל שאני רך לבב ולא רוצה לעכב את החוק

לימור לוריא: אני רגע רוצה להגיד את העמדה המקצועית שאני חושבת שהיא מוסכמת פה מקיר לקיר

לימור לוריא:  אנחנו, משרד הביטחון, אגף השיקום, מכיר בכך שיש אנשים עם מוגבלות נפשית שהקושי שלהם לא נופל מאנשים עם מוגבלות פיזית, אין שאלה פה, ולאנשים האלה צריכים להתאים את החליפה, לחלקם זה בדיור, לאחרים זה בכיסוי חובות

לימור לוריא:       מה שנתבקשנו, ותיכף אני אתייחס איך אנחנו מציעים לתת את הפתרון, שבמקרים האלה שהמחלקה הייעודית שתקום במשרד הביטחון באגף השיקום תחשוב שזה אדם שצריך מענים שהם מחוץ לחוק, לנוסח הקיים, היא תגיש עבורו ותסייע לו בוועדת ל' ייחודית, נפרדת, שהיא מסלול ירוק לאוכלוסייה המיוחדת

לימור לוריא:  אני רוצה להדגיש, אנחנו צריכים לבדוק את זה

ישראל אייכלר: על המשפט האחרון תחזרי שוב, אנשים לא שמעו

ישראל אייכלר:  את דיברת על הגשה במסלול ירוק בלי תור, כן, לוועדת ל'?      

לימור לוריא: נכון

לימור לוריא:  מה שאנחנו מציעים, שתוקם ועדת ל' נפרדת, חדשה, ייעודית

אפרת רייטן: מותאמת

לימור לוריא: תיכף אני אגיד במה היא מותאמת

לימור לוריא:  ייעודית לאוכלוסייה הייחודית הזו שייתנו לה מסלול ירוק, יפשטו עבורה גם את אופן הבקשה, המחלקה הייעודית, היא גם תגבש את ההמלצה וזה יהיה במסלול ירוק

לימור לוריא:  אנחנו צריכים לגבש את המתכונת ואת הנוסח

לימור לוריא:  היות שוועדת ל', הסעיף של ועדת ל' הולך להיות מעוגן במושב הבא אנחנו מבקשים, אני מתחייבת שאנחנו נביא יחד עם הנוסח של ועדת ל' הרגילה נוסח של ועדת ל' ייחודית, כמו שהסברתי עכשיו, אנחנו מתחייבים על זה ואנחנו מקווים שבזה אנחנו ניתן את המענים

לימור לוריא:  לא משנה כמה אחוזים רפואיים יש לו, אם יש צורך הוא יקבל לפי הצורך

רם בן ברק: זאת אומרת שתהיה מחלקה ייעודית להלומי הקרב במשרד הביטחון שתוקם, היא תמליץ לוועדת ל' הייעודית להלומי הקרב, היא תמליץ להם במקרים מסוימים לעשות פתרונות כאלה ואחרים ובא לציון גואל

רם בן ברק:  אני אסיר את ההסתייגות ובתנאי שכל השותפים יגידו שהם מסכימים לזה

ישראל אייכלר: ארגון נכי צה"ל מסכים לזה?      

שפרה שחר: אין את הכסף להכניס את זה לחוק, אבל יש את הכסף ל-ל'?      

ישראל אייכלר: חברת הכנסת רייטן, רצית להגיד משהו?      

אפרת רייטן: כן, אני מבקשת להדגיש שאפרופו להתאים את החליפה במסגרת הוועדה הזו חייב להיות עם אדם עם מומחיות שמתאימה לאנשים האלה

אפרת רייטן:  חייב להיות אדם עם המומחיות

אלמוג כהן: אנחנו נשמח אם יהיה אפילו נציג הנכים בוועדה, נציג מוסכם שיהיה שם, שיוכל לדבר את הכאב ואת הקשיים שלהם

ישראל אייכלר: רם בן ברק, אתה מסיר את ההסתייגות?      

רם בן ברק: בתנאי שנשמע עכשיו את הנציגים אומרים שזה מקובל עליהם

עידן קלימן: אני אגיד בקצרה לאדוני למה זה נורא מתסכל אותי מה שקורה פה

עידן קלימן:  ב-11 ביוני, אדוני חבר כנסת בן ברק, מה שפה היו עסוקים בישיבה הראשונה לצעוק עליי, אתה זוכר, אתה היית ואת היית, ארגון נכי צה"ל הגיש לך מסמך שאמר לך לפי סעיף 3 - - -      

רם בן ברק: עידן, אתה מסכים לזה או לא?      

עידן קלימן: נוסח מתוקן של סעיף חריגים לדיור, פתרונות דיור גמישים לפגועי ראש ונפש ברמת מחוז והגדלת סכומים בוועדת חריגים לדיור

ישראל אייכלר: ברוך שכיוונת

עידן קלימן: כתבנו בדיוק את מה שרם אמר על מסמך רשמי של ארגון נכי צה"ל בישיבה הראשונה

רם בן ברק: אתה מסכים לזה?      

עידן קלימן: בוודאי

רם בן ברק: היועץ המשפטי?     

ערן יוסף: אני מסכים

ערן יוסף:  אני לא צריך להסכים לכלום

רם בן ברק: האוצר, זה מקובל עליך?      

דן נימני: אני מסכים, אבל זה גם בכפוף ל - - -     

אפרת רייטן: מה? בכפוף למה?      

רם בן ברק: לא בכפוף לכלום

דן נימני: אני מסכים

דן נימני:  ככל שיש לזה עלות תקציבית אז זה בכפוף למקורות תקציביים

עידן קלימן: זה במסגרת ל', ל' זה מופרד מהתקציב

עידן קלימן:  חברי הכנסת, אני אומר לכם שאנחנו לא ניתן להוביל חזרה של מה שהיה לפני כמה שנים של שיקולים לפי תקציב

עידן קלימן:  תהיה פה ועדת חריגים לדיור, גם לפוסט טראומטיים וגם לנכים פיזיים והיא תהיה רק לפי שיקולים שיקומיים ושאף אחד ממשרד האוצר לא ינסה לתקצב אותי ולעצור אותי על כסף

קריאה: לכלל הנכים

ישראל אייכלר: ועכשיו, היות שחבר הכנסת רם בן ברק הסיר את ההסתייגות אז אנחנו ניגשים להצביע על החוק עצמו

יעל סלנט: את החוק הקראנו עם כל התיקונים

ישראל אייכלר: מי בעד הצעת החוק כפי שהקריאה היועצת המשפטית יעל סלט בכל התקופה? רק חברי ועדה מצביעים

ישראל אייכלר:  11

ישראל אייכלר:  מי בעד? אף אחד

ישראל אייכלר: בעד –11 

ישראל אייכלר: נמנעים – אין לא אושר

ישראל אייכלר: פה אחד התקבלה הצעת חוק הנכים כפי שהוצגה בוועדה על ידי היועצת המשפטית

ישראל אייכלר:  אני עושה רביזיה, במקרה שיהיה צורך אנחנו נעשה רביזיה

ישראל אייכלר:       ברוכים הבאים, תזכו למצוות, ותעשו רק טוב וחסד אחד עם השני בערב ראש חודש אב, זה הזמן היפה והטוב שעם ישראל מתגלה ביופיו, שהוא דואג לכל אחד ואחד ולא יהיה אפילו אחד שלא יקבל את החליפה המגיעה לו

ישראל אייכלר:  תודה רבה, תזכו למצוות