ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 92, 2023-07-18 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא הצעת חוק להנצחת זכרו של הרב עובדיה יוסף זצ"ל

יוסף טייב:  מהדיון האחרון היו מספר שינויים

יוסף טייב:  אני רוצה שוב להודות ליועצת המשפטית, תמי

יוסף טייב:  למרות העומס וניקוי השולחן של מספר ועדות שהיא היועצת המשפטית שלהן, ומספר חוקים שנמצאים הן בוועדת כספים והן בוועדות אחרות, אז אנחנו מודים לך על כך

יוסף טייב:       בבקשה, תמי

תמי סלע: הסעיף שהגענו אליו הוא סעיף ניגוד העניינים, אבל יש כמה שאלות שעלו תוך כדי ונחזור קודם כדי לסגור אותן ונתקדם משם

תמי סלע:  קודם כל הייתה שאלה כללית לגבי התחולה של חוק החברות הממשלתיות וההוראות שלו

תמי סלע:  יש בו סעיף 60(א) שקובע שחלק מההוראות בחוק יחולו גם על תאגידים שהוקמו בחוק וגם על גופים אחרים שהוקמו בחוק, וזה בעיקר על עניין הכשירות של חברי מועצה, הוראות של ייצוג הולם

תמי סלע:  לגבי גופים שהוקמו בחוק, כדי שזה יחול, וזה נעשה לגבי כמה מועצות בחוקים גם של הנצחה, למשל בז'בוטינסקי ובעוד אחרים, זה דורש תיקון מפורש כי יש שם תוספת ורק המועצות שמנויות במפורש בתוספת לחוק החברות הממשלתיות, הן נחשבות גופים לפי חוק שההוראות חלות עליהן

תמי סלע:  זה סוגיה שצריך יהיה להחליט עליה, אמור מבחינת תקינות של התנהלות, מבחינת בדיקת תנאים לכשירות של נציגי ציבור

תמי סלע:  זה דברים שרואים אותם כמוסיפים, כממשל תאגידי יותר תקין וגם לגבי גופים שהם גופים שיוקמו בחוק כמו מועצות ציבוריות, אבל זה לא חל אוטומטית אלא רק בהחלה מפורשת

יהודה חשאי: אפשר שאלה?     

יוסף טייב: כן, בבקשה

יהודה חשאי: מה המשמעות לגבי תוקף הזמן של התקופות?      

תמי סלע: מה זאת אומרת תוקף הזמן של התקופות?     

יהודה חשאי: אם אנחנו מחילים לצורך העניין את הכללים של החברות הממשלתיות, האם אני מוגבל בקדנציה? כי סוג כזה בדרך כלל של מועצות, הערך המוסף זה לנסות לגייס דמויות שיישארו וילוו את המקום הזה

יוסף טייב: הוותק יתרום להם

יהודה חשאי: לא רק הוותק, גם הערך המוסף

יהודה חשאי:  לצורך העניין הבאנו דמות, אני סתם זורק, את הרב הראשי לישראל, הרב עמר או את אחד מהרבנים החשובים שיהיו במועצה הזאת

יהודה חשאי:  ככל שהם יהיו יותר לאורך הזמן, הערך של המקום הזה תופס גם את המעמד

יהודה חשאי:  אם אני מוגבל בקדנציה פעמיים של שלוש שנים ואחרי זה אני חייב לשלוח אותם, זה בעיה, לכן צריך להבין שהמשמעות של החלת הסעיף הזה בדבר הזה, אין לנו בעיה שיעברו כשירות מסוימת או משהו, אבל צריך לדעת שהחלה אוטומטית של כל הכללים יכולה גם להיות לרועץ במקרה הזה, ואינו דומה ז'בוטינסקי למקומות כאלה, עם כל הכבוד

יהודה חשאי:  אנחנו לא מזלזלים באף אחד

תמי סלע: התקופות קבועות בדרך כלל בחוק עצמו שמקים את המועצה והן משתנות

תמי סלע:  דיברנו על זה ועוד לא הוחלט לגבי כל התקופות, חמש, ארבע, שלוש עם איזשהו אפשרות למינוי נוסף

יהודה חשאי: לא, אבל בחברות ממשלתיות יש הגבלה

תמי סלע: הסעיפים הספציפיים שמוחלים הם סעיפים של הוועדה שבודקת את זה, אבל התקופות נובעות מהחוק המקים

תמי סלע:       לגבי בעלי תפקידים שמונו כנציגים של גוף מסוים, בכלל הרבה פעמים לא מחילים את תקופות הכהונה

יהודה חשאי: זה בסדר

יהודה חשאי:  אני מדבר בעיקר על נציגי הציבור

תמי סלע: אז אין לך הגבלה

תמי סלע:  ההגבלה היא יותר על נציגי הציבור

יהודה חשאי: בדיוק

תמי סלע: כי שם כן רוצים גם ריענון

יהודה חשאי: ריענון, לא בטוח

תמי סלע: הם מקבלים איזשהו משאב ציבורי של קבלת החלטות על תקציב ציבורי

תמי סלע:  זאת התפיסה הכללית

יהודה חשאי: אני מסכים בנושא הזה

תמי סלע: ככלל יש הרבה אנשים, הרבה דמויות שיכולות להיות רלוונטיות וקובעים, שוב, לא תקופות מאוד קצרות

תמי סלע:  גם אם זה שלוש כפול שלוש או ארבע פלוס ארבע זה שמונה, תשע שנים

תמי סלע:  זאת תקופה ארוכה

תמי סלע:  כן קובעים איזושהי מגבלה כדי - - -      

שרה גולד: אני אשמח להתייחס אם אפשר

שרה גולד:  משרד המשפטים

שרה גולד:  אני מצטרפת לדברים של תמי

שרה גולד:  אנחנו חושבים שיש חשיבות

שרה גולד:  המועצות הציבוריות האלה הן מייעצות ודווקא נציגי הציבור, המשמעות היא לתת מקום לציבור, כלומר אנחנו רוצים שהציבור יוכל להשמיע את דברו, להשפיע על קביעת המדיניות דווקא בנושאים כאלה שהם נושאים של הנצחה ונושאים ציבוריים, לכן יש חשיבות דווקא בריענון באמת כמו שתמי אמרה

שרה גולד:  יש לנו משמעות בשביל לתת לגורמים שונים מהציבור למנוע מצב שבו אנשים נמצאים בגוף שנים על גבי שנים ואין שום אפשרות לעשות שינויים

שרה גולד:  יש חשיבות דווקא לריענון, להכניס גם דם חדש

שרה גולד:  בסופו של דבר גם תקופות הכהונה שקבועות כעת בחוק, בין אם נקבע חמש שנים או ארבע שנים זה תקופה לא מבוטלת

שרה גולד:  גם אם נחיל את חוק החברות הממשלתיות זה לא בהכרח לעניין תקופות הכהונה, אבל חשוב לקבוע את זה בחוק המקים

תמי סלע: זה לא נובע מחוק החברות

שרה גולד: כן, זה לא נובע מחוק החברות הממשלתיות

תמי סלע: התקופות הן קבועות בחוק וזה דיון בפני עצמו, בהצעה

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, אני בכל אופן חייב לומר לך שאני מבין את משרד המשפטים

יהודה חשאי:  הראיה שלנו כמשרד לצורך הנושא זה היא ראיה אחרת בהסתכלות

יהודה חשאי:  אני חושב שבנציגי הציבור הם לאפשר תקופות נוספות ללא הגבלה בגלל מה שאני אמרתי מקודם

יהודה חשאי:  ודאי שבמשרדים אנחנו לא מתערבים

יהודה חשאי:  צריכים לזכור שנציגי הציבור הם לא הרוב, ועם כל הכבוד גם כן הם לא המחליטים הבלעדיים

יהודה חשאי:  יש בסוף משרד שיכול - - - על הכספים ויודע איך מוציאים כספים

יהודה חשאי:  זה לא שאנחנו כרגע מפקירים את העסק

יהודה חשאי:  אני חושב עדיין שהערך המוסף של נציגי ציבור, להבדיל ממקומות אחרים וריענון ולהכניס דם חדש ונציגי ציבור

יהודה חשאי:  בסופו של יום תזכרו על מה אנחנו מדברים

יהודה חשאי:  גם אני אומר את זה לנציגת משרד המשפטים

יהודה חשאי:  כשאת מדברת על הנצחה של אחד כמו הרב עובדיה יוסף זצ"ל, הרצון יהיה לגייס אנשי ציבור בנושא הזה

יהודה חשאי:  זה אנשים בעלי ערך מוסף שאנחנו לא רוצים אף פעם להיפרד מהם בקטע הזה מבחינת שאנחנו יודעים מה התרומה שלהם כדי שהמקום הזה יהיה בעל מעמד

יהודה חשאי:  לצורך העניין זה לגייס דמויות רבניות מאוד גדולות או אנשים שידעו וליוו את המורשת ויודעים את הדברים האלה, אם זה מאנשי הרבנות - - -      

שרה גולד: יש לנו עשר שנים, כלומר חמש שנים ועוד חמש שנים

שרה גולד:  זאת תקופה מאוד ארוכה

תמי סלע: אני גם רוצה להגיד, יש גופים ועמותות שפועלים להנצחה ועושים עבודה דומה

תמי סלע:  גם פה אולי יתמכו בגופים כאלה ואז הם לא מחויבים לכל הכללים שהכניסה לתוך תאגיד שהוקם מכוח חוק או מועצה מכוח חוק כן מטילה

תמי סלע:  זה כללי התנהגות קצת אחרים

יהודה חשאי: אני יכול לתת לכם עכשיו אנלוגיה מאוד קצרה מה זה מורשתו של בגין בעיניי אנשים מסוימים במפה הפוליטית, איפה הם נמצאים היום

יהודה חשאי:  מה זה מורשתו של רבין פעם והיום

יהודה חשאי:  מורשתו של הרב עובדיה לא משתנה אף פעם, ומי שיודע את הדברים האלה מבין בדוגמאות האלה כמה זה לא נכון

יהודה חשאי:  אנשי מורשת בגין שלפני 30 שנה זה קץ הדמוקרטיה והיום מציגים אותו כחזון הדמוקרטיה

יהודה חשאי:  במורשת רבין לפני כמה שנים זה האסון הגדול ביותר מבחינה מדינית והיום זה אחד האנשים הנאורים ביותר

יהודה חשאי:  במורשת הרב עובדיה את לא תמצאי את הדבר הזה ולכן אני אומר, אי אפשר להשוות את המקרה הזה לשום דבר אחר

יהודה חשאי:  זה הוויכוח שלנו, דרך אגב, גם בנושא קצובת כהונה של רבנים, שאם זה היה חזון של משרד המשפטים או של כל מי שמתעסק בנושא הזה, קצובת כהונה

יהודה חשאי:  בוא ניתן, בוא נרענן אמון מחדש

יהודה חשאי:  הראיה שלנו בדמויות רבניות, ככל שהם מתבגרים ומחזיקים יותר מעמד, הערך המוסף שלהם יותר ולכן אני אומר את הדעה

יהודה חשאי:  תחליטו מה שאתם רוצים, אני לא המצביע

יוסף טייב: שרה, אני רק רוצה לומר

יוסף טייב:  אני כן מבקש ממשרד המשפטים לשקול מחדש, כי הדברים שנאמרו פה על ידי מנכ"ל משרד הדתות מחדדים את ההבדלים שיש בין הדברים ואני חושב שכן אפשר למצוא איזושהי נוסחה שתיתן את המענה גם למשרד שאמור להיות בסוף החוק - - -      

יהודה חשאי: לכן הנוסח שכתבתם בהתחלה הוא נכון, לאפשר את ההארכה כל פעם ותמיד נוכל לשקול

תמי סלע: רגע, עוד לא הגענו לתקופות הכהונה, אבל אני כן חושבת על איזשהו כיוון של חריג שאפשר יהיה להאריך בתקופה נוספת או שתיים נוספות לגבי אדם - - -      

יוסף טייב: מי יקבע את הערך המוסף של אותו אדם?     

שרה גולד: שזה יהיה אדם קונקרטי

שרה גולד:  כרגע נציג הציבור, זה גם הערה שאנחנו רצינו בהמשך, אין שום תנאי כשירות

שרה גולד:  זה יכול להיות גם ילד בן 18 שעובד באיזושהי עמותה

שרה גולד:  אין כרגע שום הגדרה, אז אם אנחנו הולכים להגדיר אדם שבאמת יש לו איזשהו ערך מוסף משמעותי, אז למשל רב ראשי לשעבר או משהו כזה, אז לקבוע את זה במפורש בחוק עם איזשהו תנאי כשירות שמשקף את הערך המוסף שלו

יהודה חשאי: כאן נכנסים לסיפור בדיוק על מידת הסבירות, האם זה סביר מה שהשר אומר או לא? האם זה חריג מספיק או לא, ואז נכנסים בחזרה, מי שמחליט בנושא הזה בסוף, עם כל הכבוד, זה לא השר, זה היועצת המשפטית

תמי סלע: להיפך

תמי סלע:  אם אתה כותב במפורש סוג של מצבים שמצדיקים כהונה ארוכה, אתה משאיר פחות שיקול דעת להתערב אם זה סביר או לא סביר

יהודה חשאי: אם אתם מגבילים כרגע בתואר של התפקידים של האנשים האלה, זה בעיה

יוסף טייב: אגב, לא בטוח שנציג הציבור הוא גם יהיה רב ראשי

יוסף טייב:  מהרגע שאני מכניס את זה לתוך קופסה ואני מדבר שדווקא במקרה והוא רב ראשי, ואם הוא לא רב ראשי, אז מה יהיה?     

שרה גולד: כרגע לפי הנוסח הנוכחי זה יכול להיות נציג ציבור שהוא לא בהכרח מישהו שיש לו איזשהו ערך מוסף משמעותי כמו שנאמר

שרה גולד:  זה יכול להיות נציג עמותה כלשהי שעוסקת

שרה גולד:  יכול להיות גם מישהו שעובד בעבודות מזכירות בעמותה, תיאורטית

שרה גולד:  כרגע תנאי הכשירות הם לא קיימים

יוסף טייב: אוקיי, אז יכול להיות ששם דווקא צריך לחדד את זה

שרה גולד: אם אנחנו רוצים לקבוע מישהו עם תקופת כהונה ארוכה, אז צריך להבהיר בחוק שזה יהיה מישהו עם ערך מוסף מאוד משמעותי

תמי סלע: צריך סיבה לחרוג מהכללים הרגילים שמגבילים נציגי ציבור לתקופות

תמי סלע:  יש לזה סיבה

יהודה חשאי: אני אומר עוד פעם, תנאי כשירות, צריכים לזכור, מכניס אותנו למסגרת שאני לא יכול לקלוט הרבה רבנים

שרה גולד: אני מבינה, אבל אם אנחנו רוצים להחיל כאן הסדר חריג של תקופת כהונה ארוכה מאוד - - -      

יהודה חשאי: גם תנאי הכשירות, צריכים לזכור שאני יכול להביא אחד מהרבנים הגדולים ביותר שכל חייו עסק בתורה

יהודה חשאי:  קחו דוגמה למשל את החברותא של הרב עובדיה, הרב שטרית שישב איתו במשך 30 שנה וכתב איתו את הספרים, מכיר כל ניואנס ברב עובדיה, מכיר את המורשת

יהודה חשאי:  אין שום סיכוי בעולם שאני יכול להעביר אותו כנציג ציבור בתנאים שרוצים

יהודה חשאי:  אין לו ניסיון ניהולי, אין לו תואר רב

יהודה חשאי:  אני צריך למנות עכשיו ועדה כזאת, אחד האנשים הראשונים שאני אלך עכשיו, אתם לא מכירים את השם, אדוני היושב-ראש מכיר, חברותא שישבה איתו קרוב ל-25 שנה, ששימשה לידו, כתב את כל הספרים איתו, ליווה אותו, מכיר את המורשת, מכיר את הדברים החשובים ביותר

יהודה חשאי:  אחד כזה לא יוכל להיות בעמותה כזאת כנציג ציבור

יהודה חשאי:  מי יותר ראוי להיות נציג ציבור? לכן אני אומר לכם, אי אפשר להתייחס למועצה הזאת כמו שאני מתייחס למורשת אחרת או למקומות אחרים

יהודה חשאי:  אם אנחנו רוצים שהדבר הזה יפעל באמת לטובת העניין ויהיה בזה באמת ערך מוסף, תהיו כאן יצירתיים

יהודה חשאי:  אם לא, חבל

שרה גולד: אני מבינה, אבל נראה לי שלקבוע מצד אחד תנאי כשירות מאוד עמומים, מצד שני תקופת כהונה בלתי מוגבלת זה כבר ממש מייצר - - -      

יהודה חשאי: אנחנו מבקשים את זה רק בנציגי ציבור

שרה גולד: נציגי הציבור זה בדיוק הבעיה

תמי סלע: אני הצעתי לאפשר כשיש נציג שיש לו ערך מוסף ייחודי - - -      

יוסף טייב: אבל מי יקבע את זה? זו הבעיה

תמי סלע: ברור שבסוף השר קובע

יהודה חשאי: לא, לא

יהודה חשאי:  סליחה עו"ד תמי, אני מצטער לומר לך, הלוואי שהשר היה קובע

תמי סלע: הוא זה שממנה

יהודה חשאי: אבל את יודעת שלא

יהודה חשאי:  כשאתם מגיעים לשם יש לנו יועצת משפטית שאומרת לי, לא, זה לא סביר, ואז אני חוזר לאיגי ומאיגי עולה לכרמית ומכרמית עולה למיארה

יהודה חשאי:  זה לא הולך

תמי סלע: אם כתוב שיש נסיבות שמצדיקות ואתה מראה שאתה עומד בנסיבות - - -     

יהודה חשאי: לדעתה זה לא מספיק

יהודה חשאי:  היא אומרת, תמצא לי עוד אנשים

שרה גולד: אי אפשר להשאיר שיקול דעת פתוח לחלוטין

יהודה חשאי: אפשר

יהודה חשאי:  השאלה אם רוצים

שרה גולד: זה מועצה ציבורית וזה לא ראוי

תמי סלע: אני מציעה לעשות את זה יותר ממוקד בהתאם למתווה שאתה בעצם מדבר עליו, שזה מיועד למישהו מהסוג הזה, ולאפיין את זה כי אחרת זה מאוד חריג גם אל מול כל ההסדרים האחרים, ולא ניתנת לזה הצדקה, ובכל זאת לסמוך על זה שכשיש לי קריטריונים אז פועלים לפיהם, וכמובן יש גם תקלות כמו בכל דבר, ולכל הכיוונים זה קורה

יהודה חשאי: בואו נזכור שאנחנו מדברים כרגע על שני נציגי ציבור מכלל המועצה

יוסף טייב: אגב, אנחנו מדברים גם להגדיל את המועצה, אם אני לא טועה, משבעה לתשעה

יהודה חשאי: בנציגי העירייה

יוסף טייב: כן

יהודה חשאי: ככל שהם יהיו

יוסף טייב: אוקיי

תמי סלע: אוקיי

תמי סלע:  כרגע בכל אופן המועצה כרגע היא בת תשעה חברים

תמי סלע:  באמת הגדלנו בשניים כשיש בה ארבעה עובדי מדינה

תמי סלע:  מבחינת הסכמת משרד החינוך לנוסח, זה מקובל כמו שזה מנוסח?      

יהודה חשאי: תשעה זה אחרי עיריית ירושלים

תמי סלע: אחרי שני הנציגים הנוספים

יהודה חשאי: אוקיי, שבעה ועוד שניים

יוסף טייב: נכון

תמי סלע: יש לנו נציג רבנות ראשית, שני נציגי ציבור והוצע כאן שני נציגי עיריית ירושלים

תמי סלע:  אם יש כבר למשל גוף מסוים כמו שהיה בית התפוצות, בית העצמאות, גופים שנמצאים בתחומה של רשות מקומית מסוימת, אז באמת הדבר מקובל, קיים שיש נציגים של אותה רשות מקומית

תמי סלע:  יש גם נוסחים שאומרים שנציגי הרשות המקומית שבתחומה יפעל מוסד בתחום הזה, ואולי זה הגיוני לעשות את זה ככה, כנראה שפה זה יהיה ירושלים אבל כרגע זה עוד לא ידוע

תמי סלע:  השאלה אם זה מקובל לכתוב נוסח שהוא אומר שזה נציגים של רשות מקומית שבתחומה יפעל

תמי סלע:  יהיה איזשהו סעיף שמדבר על הקמת מרכז או על אופציה כזו - - -     

יהודה חשאי: לא

יהודה חשאי:  אני אסביר לך מה

תמי סלע: לקבע עירייה מסוימת בלי שאנחנו יודעים בהכרח שהיא קשורה לעניין, כרגע יש כוונה כזו אבל היא עוד לא - - -     

יהודה חשאי: א', אמרנו "ככל"

יהודה חשאי:  זה לא אוטומט

יהודה חשאי:  ההצעה הייתה שעיריית ירושלים לא מקבלת אוטומט

יהודה חשאי:  אני רוצה להסביר

יהודה חשאי:  אין לנו רצון כרגע להקים עשרה מרכזי בית מרן שהמשרד יעמוד תחתם

תמי סלע: אתה אומר "כרגע" ואנחנו קובעים חוק שהוא גם יכול להיות ל-20 שנה

יהודה חשאי: נכון, ולכן ההצעה שנשלחה היא בעצם אומרת שהמשרד יפעל מול עיריית ירושלים, וככל שעיריית ירושלים תעשה את הדבר הזה, מאותו רגע הם מקבלים שני נציגים במועצה ואז המשרד יכול לאפשר לתקצב את הקמת המקום הזה יחד עם העירייה, להיות שותף בתפעול, שהמשרד יהיה חלק מההנהלה של המקום

יהודה חשאי:  אם אני אחליט מה שאת אומרת כרגע, שרשות מקומית, בעצם מחר תקום לי עיריית תל אביב או אשדוד, אנחנו מקצים בית מרן, אנחנו גם רוצים את הדבר הזה, ואין לנו עניין להתפרס כרגע

יהודה חשאי:  אנחנו מעוניינים שיהיו מלא בית מרן אבל אנחנו חייבים להיות ממוקדים לצורך הדבר הזה במקום אחד עם משאב אחד ועם כיוון אחד

יהודה חשאי:  כל מקום שירצה לעשות ולהקים בית מדרש, נקרא לזה בית מורשת מרן, אנחנו לא רוצים להיות שם ולהתחיל להיכנס לסיפור, לכן מיקדנו את זה על עיריית ירושלים

יהודה חשאי:  עיריית ירושלים נמצאים פה?     

יוסף טייב: לצערי לא אבל בסדר

יוסף טייב:  הם מעודכנים

יהודה חשאי: אני יודע שהם מעודכנים ולכן אמרנו, אנחנו מדברים כאן בהסכמת עיריית ירושלים לדבר הזה

יוסף טייב: יש הסכמה

תמי סלע: כן, אבל הכול בעצם על תנאי

תמי סלע:  אנחנו קובעים חוק על תנאי

תמי סלע:  זה לא מקובל

יוסף טייב: אנחנו לא רוצים לבוא עכשיו ולרשום בחוק שזה יהיה עיריית ירושלים

יוסף טייב:  מצד שני גם אני לא רוצה להשאיר את זה יותר מידי פתוח כי אז בעצם מהות החוק, אנחנו נאבד אותה, זאת אומרת אנחנו נהיה מצומצמים בתקציבים

יוסף טייב:  אין לי בעיה, תיתנו עכשיו 15 מיליארד, תפתחו את זה לכל הרשויות

יהודה חשאי: אנחנו עוד לא מדברים על תקציב

יהודה חשאי:  אנחנו מדברים כרגע על שאנחנו נפעל מול עיריית ירושלים להקצות קרקע להקמת המקום

יהודה חשאי:  החוק מאפשר במטרות שלו לאפשר להקמת הדבר הזה

יהודה חשאי:  אנחנו לא מבקשים כסף היום להקמת המרכז ולא מבקשים, כמה תקציב יהיה

יהודה חשאי:  הדברים האלה יצטרכו להיפתר

יהודה חשאי:  איך אומרים? דיה לצרה בשעתה

יהודה חשאי:  אנחנו לא רוצים להפחיד את יפתח היום

יונתן מישרקי: יפתח גם מכיר את המסלול

יונתן מישרקי:  הוא יודע איך עושים את זה

יונתן מישרקי:  הוא תמיד מגיע אלינו בהתחלה עם לא ואז פתאום הוא מגיע עם כן, וחצי, ואז מתחילים משא ומתן

יונתן מישרקי:  יפתח, יש לו נוהל

יהודה חשאי: לכן אנחנו לא רוצים להפחיד היום

יונתן מישרקי: כן, לא צריך להפחיד עכשיו

יונתן מישרקי:  הוא גם לא מפחד מזה

יונתן מישרקי:  תשאל אותו, הוא יגיד לך

יונתן מישרקי:  הוא מכיר את המסלול

יהודה חשאי: לא, הוא מפחד שנצא למכרז, מי ירצה לזכות בזה

שרה גולד: אדוני, אני אשמח להתייחס

יוסף טייב: כן בבקשה, שרה

שרה גולד: לעניין של נציגי עיריית ירושלים

שרה גולד:  אני אולי אקדים קצת ואגיד לעניין הסעיף שנוסף בהמשך לעניין הקמת המרכז, וזה גם משליך על העניין הזה

שרה גולד:  אנחנו חושבים שסעיף מהסוג הזה לא מתאים לחקיקה, כלומר זה עניין גם שלא עבר ועדת שרים

שרה גולד:  זה עניין שיש לו סוגיות תכנוניות, סוגיות תקציביות, סוגיות מקצועיות מול העירייה, מכרזיות

שרה גולד:  אלה דברים שבדרך כלל נקבעים בהחלטת ממשלה ויש לא מעט החלטות ממשלה כאלה, רק לאחרונה מכון ז'בוטינסקי

שרה גולד:  יש החלטות ממשלה נוספות שבעצם הממשלה מחליטה להקים מרכז ולהתקשר עם רשות מסוימת וכו', וזה משהו שמצריך בחינה מקצועית שלא נעשתה בהיבט שלנו

יוסף טייב: האם יש מניעה משפטית, שרה, להכניס את זה בחקיקה?      

שרה גולד: זה מאוד לא מקובל ולא נערכה בדיקה

יוסף טייב: לא מקובל, האם יש מניעה משפטית?     

שרה גולד: אדוני, לא נערכה בדיקה מקצועית

שרה גולד:  אנחנו לא יודעים ברמה התכנונית

שרה גולד:  אין לנו מידע על העניין הזה

שרה גולד:  אני אומרת שוב, זה לא עבר ועדת שרים

שרה גולד:  החוק זה סוגיה כבדת משקל

שרה גולד:  על העניין הזה אני רוצה להוסיף ולהגיד שהעניין של נציגי עיריית ירושלים במועצה, מבחינה מהותית אין להם איזושהי נגיעה לנושא הזה בהכרח, וככל שאנחנו גם לא יודעים אם המרכז יקום, מתי הוא יקום, אם הוא כמו מרכזים נוספים, למה דווקא המרכז הזה ולא מרכזים אחרים, זה מעורר לא מעט קשיים

יהודה חשאי: את שמעת מה שאני אמרתי מקודם?     

שרה גולד: כן, בטח, בוודאי

יהודה חשאי: אמרתי קודם כל שלא נכנסים מייד לדירקטוריון

יהודה חשאי:  נכנסים רק לאחר

שרה גולד: אוקיי, אבל אנחנו לא יודעים אם הוא יוקם

יהודה חשאי: אני חייב לומר, לא נכנסנו לשאלות תכנוניות כי אנחנו לא נהיה שם אף פעם

יהודה חשאי:  מה הכוונה? אולי אחרי שהקצו את הקרקע אנחנו נהיה שותפים, איך המועצה רוצה והכול

יהודה חשאי:  בסוף לא אנחנו מתכננים, זה העירייה מתכננת

יהודה חשאי:  אנחנו נקצה אולי כספים כשותפים

יהודה חשאי:  גם כשהמדינה החליטה לתקצב ישירות בית כנסת בחורבה בירושלים, היא לא נכנסה לשאלות תכנוניות ומכרזיות והכול

שרה גולד: לא, אבל זה לא דברים שנקבעים בחקיקה

שרה גולד:  זה נקבע בממשלה

יהודה חשאי: פשוט אנחנו העברנו כסף כי הייתה החלטה

יהודה חשאי:  החלטת ממשלה היא עדיין ברמה אחת או שתיים או שלוש פחותה מהצעת חוק

יהודה חשאי:  אנחנו לא מדברים כרגע, החלטת ממשלה שגוברת על החוק, לכן אני חושב שהפלטפורמה של החוק היא יותר מעיריית ירושלים

יהודה חשאי:  את יכולה להגיד שזה נושא חדש אולי

יהודה חשאי:  אין לי מושג

שרה גולד: גם, אבל זה באמת עניין שנתון לחקיקה, הקצאת קרקעות, כלומר אנחנו לא קובעים עניין של השתתפות במכרז

שרה גולד:  אנחנו לא מתייחסים ל-המשרד התקשר עם רשות מקומית

שרה גולד:  זה דברים שלא נקבעים בחקיקה

שרה גולד:  זה דברים שהם מאוד מקצועיים, נקודתיים, יכולים להיעשות בהחלטה של המשרד, החלטה של הממשלה

יהודה חשאי: ולכן לא קבענו וגם לא אמרנו שאנחנו מבקשים הקצאת קרקע ומחייבים את עיריית ירושלים

יהודה חשאי:  לא אמרנו שאנחנו בונים או משהו כזה

יהודה חשאי:  הדבר היחידי שאמרנו, כשכותבים מה הפעולות של הבית מרן הזה, אנחנו אמרנו לפעול מול עיריית ירושלים להקצאת קרקע, וככל שתפעל עיריית ירושלים ותקים קרקע ותחליט לבנות, המשרד יוכל לתקצב גם בעזרה של המקום

יהודה חשאי:  כמה כסף? זה דיונים נפרדים

יהודה חשאי:  אנחנו נלך לאוצר ונגיד, תשמע, הם הגישו עכשיו תוכנית על 50 מיליון, המשרד רוצה להיות שותף ב-10, ב-20, ב-30

יהודה חשאי:  זה דיון אחר

יהודה חשאי:  המקום הזה, להחזיק אותו עולה בשנה 2 מיליון

יהודה חשאי:  המשרד רוצה להיות שותף בתפעול של המקום במיליון

יהודה חשאי:  כמובן שעיריית ירושלים, ככל שתרצה שותפות איתנו בנושא הזה, היא תצטרך להיות כפופה למועצה הארצית שקיימת ולכן אנחנו אומרים להם, בואו, כנסו למועצה כדי שתהיו שותפים בחזון ובתפעול ובמקום הזה

יהודה חשאי:  זה הפלטפורמה המדויקת בחוק לאפשר לנו

יהודה חשאי:  אם ואיך הדרך להוציא את הכספים וכמה כספים והכול, זה דיונים נפרדים

יהודה חשאי:  אנחנו לכן לא אומרים כרגע שאנחנו מבקשים לצורך הנושא הזה 50 מיליון שקל ואז אנחנו מעירים את כולם

יהודה חשאי:  לא, זה לא המקרה

שרה גולד: אדוני, אין צורך בחוק בשביל לאפשר לכם את זה

שרה גולד:  זה חלק מהפררוגטיבה של המשרד

תמי סלע: זה לצד אחד, ומצד שני זה קצת להיות עם ולהרגיש בלי

יהודה חשאי: נכון

תמי סלע: מייצרים פה מרכז שכן נותנים לו פלטפורמה של הקמה בחקיקה, עם תקצוב שהוא גם מעוגן בחקיקה

תמי סלע:  זה מצד אחד

תמי סלע:  מצד שני לא אומרים שום דבר על המעמד שלו, על הנורמות שהוא צריך לעמוד בהן כתאגיד

תמי סלע:  האם הוא תאגיד לפי חוק? למשל, בחוק שאנחנו נדון בו בהמשך היום, בהצעת החוק של הנצחת הרב דרוקמן, שם באמת יש הקמה של מרכז ואז יש התייחסות לעובדי המרכז, לנורמות שחלות עליהם, לתקציב שלו, לדיווחים שהוא צריך לתת, אם זה גוף שהוא מוקם לפי חוק

תמי סלע:  יש לזה משמעויות, אז פה זה משהו, מן ייצור כלאיים שהוא קצת נראה לי לא בשל

תמי סלע:  יכול להיות שנכון היה בין קריאה ראשונה לשנייה, שלישית

תמי סלע:  זה גם באמת לא תואם את ההסכמות עם ועדת שרים, אז זה כבר עניין של בין המציע לבין ועדת שרים

תמי סלע:  אני אומרת מבחינת בשלות לחקיקה של סעיפים

תמי סלע:  גם הנציגים במועצה וגם הסעיף עצמו שמתייחס להקמת המרכז ומה המשמעות שלו

תמי סלע:  כרגע הכול שם זה שיקול דעת, רשות להקים ומה חל עליו

תמי סלע:  זה באמת לא בשל

תמי סלע:  זה הובהר מאוחר ולא היה זמן לבדוק את זה

יהודה חשאי: בצורה שאתם מנסים להציג את זה אתם צודקים, ואני חושב שאנחנו מדינה, עושה עשרות שת"פים בשנה, מאות שת"פים בשנה - - -      

תמי סלע: אבל רובם לא בחוק

יהודה חשאי: דקה, דקה

יהודה חשאי:  מאות שת"פים בשנה עם רשויות מקומיות ועם גופים כאלה ואחרים, ואף פעם לא נכנסנו לדעת מה המעמד שם ועל פי איזה חוקים עובדים

יהודה חשאי:  כשאני עובד עם עיריית ירושלים, אני לא עובד עם גוף שהוא לא מוכר במדינה ולא כלום

יהודה חשאי:  אם אני מחליט מחר לתמוך בבית מרן, לצורך העניין עזבו את הדברים האלה

יהודה חשאי:  עכשיו החלטנו, בית מרן קם בירושלים, מביאים החלטת ממשלה להעביר להם דרך המשרד לשירותי דת 100 מיליון שקל

יהודה חשאי:  את לא בודקת מי העובדים, מה המכרזים שלהם, מה המעמד שלהם

תמי סלע: בסדר, זה לא תאגיד בחוק

יהודה חשאי: גם היום לא

שרה גולד: לא, אבל זה התקשרות

יהודה חשאי: גם היום לא

יהודה חשאי:  אנחנו לא מבקשים את זה

יהודה חשאי:  עיריית ירושלים היא המתפעלת והמקימה

יהודה חשאי:  אנחנו נצטרך כמועצה ארצית לדעת אם עיריית ירושלים תפעל להקצות קרקע

יהודה חשאי:  המועצה שלנו אומרת, רבותיי, זה התכנים והם מוכנים, זה מה שהם רוצים וטוב להם, ולשם אנחנו מכוונים ויש להם את ההנהלה שלהם

יהודה חשאי:  ההנהלה, אני סומך עליה כי זה עיריית ירושלים

יהודה חשאי:  היא טובה ונהדרת, לכן אנחנו מציעים על פי הצעת התקציב שהם הגישו לנו

יהודה חשאי:  הם רוצים 50 מיליון שקל לבנייה

יהודה חשאי:  אנחנו ממליצים כדירקטוריון לאשר להם ולהמליץ להם על 15 מיליון

יהודה חשאי:  אני בא, מבקש

יהודה חשאי:  מקבל, נותן

יהודה חשאי:  לא מקבל, לא נותן

יהודה חשאי:  אותו דבר בתפעול

יהודה חשאי:  אנחנו קובעים מסגרות פה והמסגרות מאוד חשובות להוריד מאיתנו המון שאלות ובעיות

יונתן מישרקי: אולי נכון להוסיף פה בסעיף הזה, בתיאום עם העירייה?      

יהודה חשאי: יוני, אם אני אומר, המשרד יפעל מול עיריית ירושלים, מה אני אפעל על הראש בחמש קילו? לא, בתיאום

יונתן מישרקי: אם זה מה שירגיע את היועצת המשפטית באשר ליחס בין המשרד לבין העירייה, אז אולי להכניס את זה כסעיף, שכל מה שאנחנו עושים מול העירייה - - -      

תמי סלע: זה לא עניין של היחס בין המשרד לעירייה

תמי סלע:  גם המשרד וגם העירייה, שניהם כשהם פועלים חלים עליהם כללים של המינהל הציבורי לגבי חלוקת כספים והדברים נבחנים

תמי סלע:  כשאנחנו נותנים לזה איזושהי מסגרת בתוך החוק שהיא כרגע רעועה, היא לא אומרת הרבה, היא רק אומרת שהם יעשו שיתוף פעולה, והיא לא אומרת מה המשמעות שלו על המעמד של המרכז הזה

תמי סלע:  זה מצד אחד לא מרכז כמו מרכזים שיש, מרכז זלמן שז"ר ומרכז רבין ומרכז בגין ומרכז שעכשיו רוצים להקים שהם בעצמם תאגיד ויש להם עובדים ויש איזה כללים שחלים עליהם ויש להם אולי תקציב שמוקצה להם

תמי סלע:  זה לא זה, אבל זה גם לא מרכז שהוא מחוץ לחוק, זאת אומרת שהוא במסגרת שיתופי פעולה שקיימים הרבה במינהל הציבורי בין רשויות מקומיות, אז למה אני צריכה את הסעיף הזה? הוא רק מעורר שאלות והוא לא נותן יותר מידי כרגע

תמי סלע:  הוא משאיר הכול בשיקול דעת

יהודה חשאי: יכולנו לעשות העתק-הדבק להצעת החוק של דרוקמן

יהודה חשאי:  אני חושב שהצעת החוק של דרוקמן תהיה הרבה יותר מסורבלת

יהודה חשאי:  לכם זה טוב, כולם, כי היא תקום אולי בעוד חמש שנים

יוסף טייב: אולי

יהודה חשאי: אני לא יודע אחרי זה מה המעמד אבל אני מקווה מאוד שמורשתו של הרב דרוקמן תישמר במצב כזה, בסטטוס כזה

יהודה חשאי:  אני המלצתי ואמרתי בהכירי גם את הדבר הזה

יהודה חשאי:  אני עכשיו ניסיתי לשנות במרכז הארצי למקומות קדושים שזה גוף ממשלתי, שזה הכול שלנו, מילה אחת לשנות שם

יהודה חשאי:  אנחנו כבר שנתיים מנסים מילה אחת בתקנון לשנות

יהודה חשאי:  אני אומר, אנחנו רוצים לעבוד ולעשות

יהודה חשאי:  יכולנו להגיד עכשיו, בוא נקים תאגיד, נשים על המקום בהצעת החוק 20 מיליון שקל ואתם יודעים, האוצר יהיה מרוצה, כולם מרוצים כי הדבר הזה יקום בעוד חמש, שבע שנים

יהודה חשאי:  אני חושב שמה שמפחיד את כולם כאן, כי הדבר הזה הולך לקום בעוד חצי שנה

יהודה חשאי:  יכול להיות שכספים לא נראה מייד אבל זה יקום

יהודה חשאי:  אני אומר, בצורה שעשינו היא דבר נכון, מסגרת יפה

יהודה חשאי:  המסגרת הזאת נותנת לנו מרווח עבודה טוב

יהודה חשאי:  אני חושב שאין מה לחשוש מהסעיף הזה

יהודה חשאי:  בסופו של יום תזכרו שגם אחרי כל מה שכתבתנו אנחנו תחת פיקוח של יועצים משפטיים, כנראה שירות המדינה

יהודה חשאי:  יש כללים איך עובדים, יש כללים איך עושים

יהודה חשאי:  זה שקיבלתי עכשיו כספים קואליציוניים למשרד, X כסף, אני עוד לא מצליח לשחרר שקל, למה? אז כתבו בהחלטת ממשלה שאני נותן ל-X כסף משהו

יהודה חשאי:  נמצא כאן נציג האוצר, יספר לכם שעוד לא הצלחתי אפילו להעביר חוות דעת משפטית נכון להיום, חודש וחצי אחרי התקציב איך זה ייראה, לכן אנחנו רוצים קצת לצמצם את הדברים האלה ולא לקבל 100 מיליון שקל כסף קואליציוני שלא ייצא אף פעם

שרה גולד: אדוני, אני אשמח רק שנייה להדגים עוד דוגמה אחת על העניין של הבעייתיות בסעיף הזה, כי הוא קצת מייצר באמת ייצור כלאיים כזה, כלומר האם המרכז הזה יהיה גוף ציבורי, גוף פרטי? זה באמת מייצר בעיה

יהודה חשאי: איזה מרכז?     

שרה גולד: המבנה שיוקם

יהודה חשאי: המבנה זה גוף ציבורי של העירייה לכל דבר

יוסף טייב: זה שייך לעיריית ירושלים

שרה גולד: אז מי יפעיל אותו?     

יהודה חשאי: העירייה

שרה גולד: האם זאת תהיה עמותה פרטית? האם זה יהיה גוף ששייך לעירייה?      

יוסף טייב: העירייה, והמבנה שייך לעירייה

יוסף טייב:  הכול יופעל על ידי העירייה

שרה גולד: דברים כאלה, בדרך כלל יש תהליכים שהם קורים, כלומר איך מחליטים את זה

יוסף טייב: אנחנו מחליטים בחוק שעיריית ירושלים

שרה גולד: זה עניין שמצריך בדיקה מקצועית

יהודה חשאי: למה?      

שרה גולד: כי יש פה שאלות

שרה גולד:  האם העירייה מתאימה? אולי עירייה אחרת יכולה להקים?     

יהודה חשאי: אנחנו לא רוצים

יהודה חשאי:  לנו יש עניין בעיר הבירה

יהודה חשאי:  יש לנו עניין בירושלים

יוסף טייב: אני מציע הצעה, שרה

יוסף טייב:  הוא גדל בירושלים, היה הרב הראשי לישראל, היה גר בירושלים

יוסף טייב:  מקום מוצאו במשך כל חייו היה ירושלים, קבור בירושלים, לכן אני כמציע, אני רוצה שהמרכז הזה יהיה בירושלים

יוסף טייב:  יכול להיות שמחר אחרי שהחוק יעבור אנחנו נחליט, ויקום בית מרן כזה יפה וגדול בעיריית ירושלים, ויבוא ראש עיריית תל אביב ויגיד לי, תקשיב, אני רוצה גם בית מרן כזה בתל אביב, אני אשקול להביא הצעת חוק - - -      

יהודה חשאי: יכול להיות גם כן שמחר עיריית ירושלים, ייכשל המשא ומתן ולא ילך ואז אכל אותה המציע, אבל אני אומר לו עדיין, תיקח את הסיכון, למה? נבוא, תצטרך לשנות, אפשרות לפתוח את זה למקום אחר

יהודה חשאי:  תזכרו, הדבר הזה לא נפל בחלל ריק

יהודה חשאי:  ישנו כבר איזשהו מקום שראש העיר העמיד מול הציון, של הרב עובדיה בסנהדריה, באזור שם, קרקע לצורך הנושא הזה

יהודה חשאי:  אנחנו מכוונים לשם ולא בכדי

יהודה חשאי:  זה המקום, זה המרכז, שם הציון נמצא באזור הזה

יהודה חשאי:  אנחנו רוצים שזה יהיה בירת ירושלים

יהודה חשאי:  יש לנו עניין בעיר הבירה

יהודה חשאי:  אני חושב שצריכים לעודד

יהודה חשאי:  אתם מעודדים כל יום משרדי ממשלה לעבור, ואנחנו רוצים לעשות את הדבר הזה

יהודה חשאי:  אנחנו לא חושבים שבתל אביב באיזה מקום, שם הדבר הזה יהיה

יהודה חשאי:  זה עיר התורה במקום הזה

יהודה חשאי:  יש אלף סיבות

תמי סלע: בסדר, הכול נשמע הגיוני

תמי סלע:  העניין הוא איך מעגנים את זה גם בחקיקה

יהודה חשאי: איך שעשינו, תאמיני לי, זה הניסוח הכי טוב שבעולם

תמי סלע: "תאמיני לי" זה לא מספיק משכנע

תמי סלע:  בסעיף שמקים מרכז כותבים למשל: בירושלים יוקם מרכז

תמי סלע:  אפשר להתייחס שם לזה שיש שם הקצאת קרקע על ידי העירייה ואפשרות של המשרד לממן פעילות ולממן בנייה

תמי סלע:  אפשר להתייחס לכל זה ואז כן צריך להגיד שהוא גוף מבוקר כי הוא מקבל מימון ציבורי

יהודה חשאי: כמו כל גוף

תמי סלע: לא, לא כמו כל גוף

תמי סלע:  זה דברים שכותבים אותם

יהודה חשאי: אני מעביר עכשיו במבנה דת 150 מיליון שקל לצורך מבנה דת

שרה גולד: מבנה דת באופן כללי, לא מבנה דת ספציפי

תמי סלע: באמת יש תמיכות למבני דת

יהודה חשאי: האם יש ספק באחת מהעיריות שהעיריות לא מבוקרות על פי דין? לא מתנהלות על פי דין?      

שרה גולד: גם חלוקת תמיכות לעיריות נעשית באופן שוויוני, כלומר אם יש פה מבנה של העירייה - - -      

יהודה חשאי: אלא אם כן הממשלה או החוק מצביעים אותנו ספציפית

שרה גולד: אדוני, שנייה, בהיבטים של רשויות מקומיות וגם מוסדות ציבור, אפילו בחוק הזה ספציפית יש התייחסות לתמיכות ויש מבחני תמיכה למשל בפעילות להנצחת רבנים ראשיים

שרה גולד:  האם המוסד הזה יקבל תמיכה באפיק ייחודי משלו בשונה מיתר הגופים שפועלים להנצחת הרב עובדיה יוסף?     

יהודה חשאי: כן

שרה גולד: זה לא שוויוני

יהודה חשאי: את צודקת שזה לא שוויוני

שרה גולד: יש גופים שמקיימים פעילות באותו נושא

יהודה חשאי: אל תתעלמו

יהודה חשאי:  למה את אומרת לי, למה אני לא מקים בית הרב כדורי? למה אני מקים את הרב עובדיה? זה לא שוויוני

שרה גולד: היה לנו קושי עם העניין הזה

שרה גולד:  יש לנו רבנים ראשיים נוספים שלא מקבלים חוקי הנצחה, ולנו קושי משפטי - - -      

יהודה חשאי: שאלתם את זה כשהקמתם את ז'בוטינסקי ובגין?     

שרה גולד: בוודאי

יהודה חשאי: אין מרכז להנצחת שרת ואין מרכז להנצחת שמיר

שרה גולד: אנחנו הצפנו את הקשיים האלה

יהודה חשאי: אבל זה קיים

יהודה חשאי:  את רואה שהמדינה יודעת - - -     

שרה גולד: בסדר, החוק הזה קורה למרות שאנחנו - - -      

תמי סלע: זה שזה קורה זה לא אומר שזה תקין

יהודה חשאי: כשרצינו לתקצב את החורבה בירושלים ידענו לא להיות שוויוניים בבית הכנסת? הממשלה החליטה ותקצבנו ישירות בית כנסת

יהודה חשאי:  גם היום הממשלה נותנת לי משימות על המשרד, רק את עוטף עזה

יהודה חשאי:  זה שוויוני?     

שרה גולד: זה עדיפות לאומית

שרה גולד:  זה סיפור אחר

יהודה חשאי: לא עדיפות לאומית

יהודה חשאי:  אני אתן לך מקרים אחרים

תמי סלע: היו מבחני תמיכה שנתנו בונוס על זה שהולכים להופיע רק ביהודה ושומרון, וזה נפסל כי לא שוויוני

שרה גולד: נכון

תמי סלע: זה שיש מקרים שחורגים מהשוויון בצדק או שלא בצדק, זה עוד לא אומר שמוותרים על הכול

תמי סלע:  בכל זאת מנסים לעמוד בזה ולפעמים יש מקרים שהממשלה מחליטה, הכנסת מחליטה, יש לזה הצדקה, אין לזה הצדקה

תמי סלע:  הבסיס זה שכן יש לנו כללים שאנחנו פועלים לפיהם, של משהו ענייני, צריך להיות שוויוני, אחיד

יהודה חשאי: לא, אז אני כבר מודיע, שוויוני זה לא

יהודה חשאי:  הרב עובדיה לא לחינם בהצעת החוק בקריאה הטרומית זכתה ללא שוויוניות

יהודה חשאי:  זה לא סתם

יהודה חשאי:  הרב עובדיה זה לא דבר שוויוני

יוסף טייב: אתה רוצה שאני אגלה לך משהו? גם בקריאה ראשונה היא תעבור מעל 80 - - -      

יהודה חשאי: אני אומר, הרב עובדיה זה לא דבר שוויוני, הרב עובדיה זה מעל השוויוניות

יהודה חשאי:  ככה אנחנו רואים את זה

יהודה חשאי:  כל הציבור הספרדי גם כן

יהודה חשאי:  אף אחד לא בא וטען כרגע מדוע אנחנו לא מנציחים את הרב משאש או את הרב בקשי

יהודה חשאי:  אף אחד לא אומר את זה

תמי סלע: אני חושבת שאנחנו לא שם בדיון

תמי סלע:  אנחנו באמת לא בדיון הזה כי זאת הצעת חוק שהייתה בתמיכה רחבה מאוד, בתמיכה ממשלתית

יהודה חשאי: ולמה? היא לא שוויונית

תמי סלע: בסדר

תמי סלע:  כמו שגם אתה אמרת, יש החלטות ערכיות, ציבוריות להנציח אנשים מסוימים

תמי סלע:  יכולים לטעון כנגד זה ויש לזה גם סיבות שמצדיקות את זה כמו שעלו בדברי ההסבר ובמליאה ובתמיכה הרחבה, אבל עדיין מהכותרת הכללית של החוק הזה לפרטים לגבי הקמת מרכז ואיפה הוא יוקם ומה המעמד שלו והאם הוא גוף מבוקר - - -      

יהודה חשאי: לא נכנסנו לזה

תמי סלע: אז אני אומרת שלהשאיר את זה ככה זה לא תקין

תמי סלע:  סעיף שלגמרי לא מובן ממנו האם זה גוף ציבורי פרטי, האם הוא מבוקר, מה היחס בין העירייה למשרד במימון שלו? זה כן דברים שאנחנו רוצים לקבוע לפחות את המסגרת בצורה יותר ברורה

שרה גולד: אדוני, מצד אחד אתם רוצים לייצר בתוך הרבנים הראשיים תמיכה רק ברב אחד, ייעודית, כשיש עוד רבנים ראשיים נוספים, ובתוך זה בין הגופים שמנציחים את הרב עובדיה יוסף, עוד גוף שהוא מקבל גם תמיכה ייחודית

שרה גולד:  זה פגיעה על פגיעה

שרה גולד:  זה חורג מכל כלל וגם מסעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב, ומהתפיסה ומפסיקת בית המשפט העליון בעניין הזה שגופים שמקיימים פעילות בעלת אופי דומה צריכים לקבל תמיכה שוויונית בהתאם להיקף הפעילות שלהם

שרה גולד:  יש פה רבנים ראשיים אחרים שהתרומה שלהם חשובה

שרה גולד:  יש פה קושי משמעותי, כלומר גופים שהם מקיימים פעילות חשובה

שרה גולד:  כמובן אף אחד לא חולק על החשיבות שלה ולכן דווקא אנחנו רוצים לחלק לכולם באופן שוויוני

יוסף טייב: יתכבדו ח"כים נוספים להביא הצעות חוק להנצחת רבנים ראשיים נוספים

יהודה חשאי: לא הבנת לאן היא חותרת

יוסף טייב: אני הבנתי, להיצמד לחוק יסודות התקציב 3(א)

יהודה חשאי: לא רק זה

יהודה חשאי:  מה שהיא רוצה כרגע לעשות, הרי יש לנו סעיף בתקציב שלנו, חוק הנצחת הרבנים הראשיים, לצורך העניין 2 מיליון שקל בשנה, ואנחנו את זה מחלקים לפי קריטריונים, לפי כללים

יהודה חשאי:  אין שום קשר בין הדבר הזה

יהודה חשאי:  לצורך העניין, אם מחר יש לי עשרה גופים שמנציחים את זכרו של הרב עובדיה בבני ברק, תל אביב, קריית שמונה ומטולה ועושים איזה פעילות מסוימת ומבקשים, ואחד מבקש של הרב דרוקמן ואחד מבקש של הרב עובדיה ואחד מבקש של הרב בקשי דורון ואחד מבקש של הרב עוזיאל

יהודה חשאי:  זה דבר אחד

יהודה חשאי:  לא נוכל לתת לאותו מרכז שיקום גם מהסעיף הזה וגם מהסעיף הזה

יהודה חשאי:  אף אחד לא יוכל להיכנס ולומר, רק שנייה, אם אתה מחלק כאן 2 מיליון שקל ולמרכז שבירושלים 4 מיליון, זה לא שוויוני

יהודה חשאי:  כן, זה שני דברים שונים

שרה גולד: אבל זה פעילות בעלת אופי דומה

יהודה חשאי: זה לא פעילות עם אופי דומה כי המרכז הוא דבר אחד והנצחה זה דבר אחד

יהודה חשאי:  אנחנו מדברים על שני דברים שונים

שרה גולד: במה הפעילות של המרכז שונה? זה פעילות להנצחת הרב עובדיה יוסף, פעילות להנצחת רב ראשי

שרה גולד:  במה הפעילות שונה?     

יוסף טייב: זה שהרב עובדיה יוסף היה גם רב ראשי, זו עוד נקודה, אבל לא בעקבות כך שהוא היה רב ראשי אני מביא את החוק

יהודה חשאי: עשר שנים מתוך 93 שנים היה הרב עובדיה רב ראשי

יוסף טייב: הייתי מביא את החוק על הרב עובדיה גם אם הוא לא היה רב ראשי לישראל

יוסף טייב:  זה כל ההבדל

יוסף טייב:  שרה, אתם צריכים להבין, זה שאני בא ומציע את החוק להנצחת הרב עובדיה יוסף, זה לא בגלל שהוא היה רב ראשי

יוסף טייב:  הוא גם היה רב ראשי, לכן אני לא רוצה להיצמד לתקנה של תקציב תמיכות של הרבנים הראשיים

שרה גולד: גם בתקנה הזו, אגב, פעילות גופים למען הרב עובדיה יוסף שהם פועלים להנצחת הרב עובדיה יוסף מקבלים בין 30% ל-40% מהמימון - - - בתקנה

שרה גולד:  גם בין הרבנים שמנציחים את הרב עובדיה יוסף אתם רוצים לייצר בעצם את המכון שהוא יקבל מסלול נפרד מהגופים האלה, כלומר יהיה מימון לגופים שמנציחים את הרב עובדיה יוסף ויהיה מימון רק למכון - - -      

יונתן מישרקי: כן, בדמות מועצה ציבורית

יונתן מישרקי:  זה לא בדמות ארגון

שרה גולד: לא, אבל זה לא מועצה ציבורית, זה גוף שמופעל על ידי הרשות המקומית

יונתן מישרקי: בסדר גמור, אבל יש לו מעמד - - -      

שרה גולד: זה לא תאגיד סטטוטורי

יונתן מישרקי: את קובעת פה עכשיו בחוק שיש לו מעמד של מועצה ציבורית

יונתן מישרקי:  זה לא ארגון קטן שמקבל - - -      

שרה גולד: מועצה ציבורית היא לא קשורה

שרה גולד:  זה בסופו של דבר תאגיד שהוא מופעל על ידי רשות מקומית, אם אני מבינה נכון

שרה גולד:  זה לא תאגיד ציבורי

תמי סלע: אני אגיד רגע שני דברים, אחד שהוא עקרוני לגבי חוקים

יוסף טייב: ברוך הבא לשר מרגי

תמי סלע: אני רוצה לומר, בדרך כלל בחוקים שבהם מוקם מרכז, באמת יש לזה מימון

תמי סלע:  אין במקביל גם תמיכות לאותה מטרה

תמי סלע:  זה בדרך כלל לא הולך ביחד מהסיבה הזו שזה כפל

תמי סלע:  צריך לראות איך זה מסתדר

תמי סלע:  יכול להיות שצריך להכניס התייחסות לזה שלא יהיה כפל תמיכות, אולי לעניינים אחרים שהם לא קשורים להיבט של היותו רב ראשי

תמי סלע:  צריך יהיה אולי לחשוב בצורה יצירתית

תמי סלע:      הגענו לסוף החוק ולהרבה דברים אחרים ולא התקדמנו בסדר

תמי סלע:  יכול להיות שלגבי העניין של נציגי עיריית ירושלים, והסעיף, אפשר לנסח אותו בצורה יותר ברורה אבל אני מבינה שזה עוד לא משהו שסוכם סופית

תמי סלע:  אולי אפשר כן לנסח אותו כמו שמנסחים סעיפים על הקמת מרכז, בצורה המצומצמת האפשרית, לא עם כל התוספות שנגיד הורדנו בהצעת חוק המקבילה, ולתת לו תחילה מאוחרת

תמי סלע:  אני מניחה שגם בין קריאה ראשונה לשנייה ושלישית, כלומר כבר עכשיו בקריאה הראשונה ניתן לזה ביטוי שזה בעוד שנה, נגיד מתי אתם מעריכים שזה יקרה, ואז אני יכולה גם להכניס את הנציגים בצורה יותר שלמה בהרכב

יהודה חשאי: אבל כתבנו, הנציגים יהיו רק אחרי שיוקם

תמי סלע: בסדר, אז אנחנו נעשה את זה באמצעות הוראת תחילה דחויה

תמי סלע:  כרגע אין את הנציגים האלה

תמי סלע:  כרגע זה שבעה

יהודה חשאי: אבל כתבנו שאנחנו לא מבקשים את זה עכשיו

תמי סלע: הסעיף הזה ייכנס לתוקף יחד עם הסעיף של הקמת המרכז

יוסף טייב: זה בדיוק מה שאנחנו מתכוונים

יהודה חשאי: אין לי בעיה גם כן אחרי הוצאת היתר בנייה, שלא יעשו עלינו סיבוב

תמי סלע: אנחנו ננסה לנסח משהו ברוח דברים שכבר כן קיימים על הקמת מרכזים - - -     

יהודה חשאי: בואו תציעו נוסח חלופי למה שאנחנו אמרנו

יהודה חשאי:  יכול להיות שאתם יותר יצירתיים מאיתנו

תמי סלע: או שלא

תמי סלע:  לגבי נציגי העירייה, מי הגורם שממליץ מטעם העירייה על הנציגים, ראש העירייה, מועצת העירייה

תמי סלע:  ראיתי דוגמאות כאלה וכאלה

תמי סלע:  בכל מקרה השר בסוף הוא זה שממנה, אז הם צריכים בעצם להגיע לעמק השווה אבל יש גורם בעירייה שממליץ

יוסף טייב: אני מאמין שזה יהיה ראש העירייה או מישהו מטעמו 

יהודה חשאי: עם כל הכבוד, יש ראש עיר של מיליון תושבים

יהודה חשאי:  לא ניתן לו שיקול דעת מי הנציגים שלו?      

יוסף טייב: זה מה שאני אומר

יוסף טייב:  זה בדיוק מה שאמרתי

תמי סלע: אז זה העניין הזה

תמי סלע:      להשלמת סעיף 3, אתם גם רציתם שאם הוקם מרכז, אז בעצם ממלא המקום של יו"ר מועצה יהיה מבין שני אותם נציגים של העירייה

תמי סלע:  בעצם גם התוספת הזו תיכנס לתוקף באותו מועד שייכנסו הסעיפים - - -      

שרית חאיק שפיגלשטיין: לגבי משרד החינוך אני רק רוצה להעיר פה

שרית חאיק שפיגלשטיין:  למה זה לא שימנה שר החינוך?      

יוסף טייב: באיזה סעיף?     

שרית חאיק שפיגלשטיין: ב-3א1)

יהודה חשאי: אנחנו מפחדים מימים של - - -      

שרית חאיק שפיגלשטיין: שר הדתות ימנה עובד במשרד החינוך?     

יוסף טייב: לא, לא

יהודה חשאי: לא, זה לא מה שכתוב

יוסף טייב: ימנה למועצה הציבורית

שרית חאיק שפיגלשטיין: לא, השר לשירותי דת ימנה מועצה ציבורית

שרה גולד: זה בהסכמה

תמי סלע: בהרבה מהנוסחים יש "ימנה בהמלצת"

תמי סלע:  גם כשזה "ימנה בהמלצת" זה דורש בעצם את הסכמת שני הגורמים, אז הוא אומר, אני לא ממליץ עליו, אני אמליץ על מישהו שאתה תסכים, אז כתבנו את זה בבירור שזה בהסכמת - - -      

יוסף טייב: אגב, כתבנו את זה בהסכמה בעקבות ההערה של משרד החינוך בדיון הקודם

יוסף טייב:  בכל מקרה זה צריך להיות בהסכמה, אז מה זה משנה?      

יהודה חשאי: אני גם אסביר מה המטרה

יהודה חשאי:  ישנם שרי חינוך מחר בבוקר שירצו להכניס שם מישהו, לצורך העניין רפורמי

יהודה חשאי:  עם כל הכבוד, אני נציג של החינוך

יהודה חשאי:  לא יהיה

יהודה חשאי:  זה הכוונה

יהודה חשאי:  על השולחן שמים את זה

יהודה חשאי:  אנחנו כן רוצים שיהיה שם נציגי נשים, אין לנו בעיה, בשמחה, הכול בסדר, אבל בסופו של יום יש אנשים שלא נסכים שייכנסו לשם כדי לעשות שם, איך אומרים, את הבלגאן

תמי סלע: זה באמת חוזר לשאלה הקודמת לגבי ההוראה החלה בתוספת של חוק החברות הממשלתיות על המועצה, אז כל ההוראות של ייצוג הולם, אגב, שהן גם על חברה חרדית, עולים חדשים - - -      

יהודה חשאי: אני כבר אומר, רק לא מנציגי הציבור בכללותו

שרה גולד: זה חל רק על נציגי ציבור

יהודה חשאי: אין לי בעיה שיהיה ייצוג הולם בקרב הדירקטוריון

יהודה חשאי:  לא להחיל את זה דווקא על נציגי השר

תמי סלע: אם רוצים את זה לעשות ככה, גם לזה יש דוגמאות, אז דווקא כותבים הוראת ייצוג הולם ספציפית לסעיף ואומרים, המינויים לפי פסקאות א, ב, ג יהיו גם מינימום של נשים, מה שתחליטו מתוך תשעה - - -      

יהודה חשאי: חשוב מאוד ההערה

תמי סלע: כי אחרת זה חל דווקא על נציגי הציבור

יהודה חשאי: שמה?     

יוסף טייב: אם היא משאירה את זה ככה, זה נשאר דווקא על נציגי הציבור

יהודה חשאי: לכן אמרתי, הערה חשובה

תמי סלע: זאת אומרת, המינויים שהם לא נציגי ציבור, מביניהם תגידו, אם אנחנו מועצה של תשעה, שלוש נשים זה בדרך כלל המקובל

יהודה חשאי: אין לי בעיה

יוסף טייב: בסדר גמור

יוסף טייב:      השר מרגי, בבקשה

יעקב מרגי: קודם כל זכות גדולה

יעקב מרגי:  תודה רבה לאדוני היושב-ראש

יעקב מרגי:  מכובדיי, ידידי יוני, מנכ"ל המשרד, מנהלת הוועדה, יועצת משפטית

יעקב מרגי:  גיליתם את החולשה שלי

יעקב מרגי:  יש לי חולשה לוועדת חינוך, אמת, מודה

יעקב מרגי:  בוא נשים את זה בפתיח

יעקב מרגי:  אני אוהב את החדר הזה, אוהב את העשייה

יעקב מרגי:  יש פה שני גורמים חיוביים

יעקב מרגי:  השני זה הסוגיה שאתם עוסקים בה

יעקב מרגי:      אני באתי באמת מחוויה צרופה, מסיור עכשיו באיזה מיזם משותף של משרד הרווחה יחד עם הצבא, יחד עם עמותת נצח יהודה בליווי של חיילים חרדים הן בשירות ואחרי השירות וטרום השירות, ורואים שם את התועלות ואת התוצרים החיוביים

יעקב מרגי:  אמרו לי שיש פה דיון בהצעת חוק להנצחת מורשתו של מרן הראשון לציון, הרב עובדיה יוסף

יעקב מרגי:      קמו לעם ישראל מנהיגים בשיעור קומה גדול וגבוה לאורך כל ההיסטוריה שלה

יעקב מרגי:  זכה הדור שלנו, ואני אומר לכם זכה לא בשבילינו

יעקב מרגי:  לפעמים אנחנו חושבים, מרן הרב עובדיה זה בשביל הציבור שלנו

יעקב מרגי:  אני חושב שהחברה הישראלית זכתה, מי שמכיר את המורשת של מרן על כל שלל התפקידים שלו והפסיקה שלו וההתנהלות שלו

יעקב מרגי:  הכול פסיקה הלכתית אבל סוגיית כוח ההיתר

יעקב מרגי:  מי שמכיר את שיטת הפסיקה של מרן, זה לחפש ולהפוך ולמצוא כדי להתיר, ומעל כולנו מכירים את דמעת העשוקים, סוגיית העגונות במלחמת יום כיפור, הברכה שהביא מרן הראשון לציון, הרב עובדיה יוסף עליו השלום, זכר צדיק לברכה לעם ישראל, לחברה הישראלית היא גדולה

יעקב מרגי:       אני חושב שאנחנו בעשור השמיני של מדינת ישראל, שהגענו באיחור רב להכרה שצריך לספר את הסיפור השלם

יעקב מרגי:  אסור שהדורות הבאים שלא זכו לחיות בתקופתו לא יכירו, לא ילמדו, ואתם עוסקים כרגע במלאכת קודש של סגירת סוגיית ההנצחה וכל מרכז המורשת של מרן

יעקב מרגי:  אני חושב שזו ברכה לחברה הישראלית

יעקב מרגי:  זה עוד אבן חשובה

יעקב מרגי:      היה לכם דיון חשוב, לא זכיתי להיות בו, בסוגיית הסיפור המלא, דוח ועדת ביטון, אז זה בסוגיה ההלכתית, הפסיקה, הציבור המזרחי, החרדי, הספרדי, התורני

יעקב מרגי:  כל התרומה של הרב עובדיה יוסף לעולם הפסיקה, אני חושב שיש לכם זכות גדולה ובאתי לברך, לא להפריע

יעקב מרגי:  תודה רבה לכם

יוסף טייב: אני רק רוצה לחדש

יוסף טייב:  הצעת החוק הוגשה בכנסת ה-18, אם אני לא טועה על ידך, או ה-19

יעקב מרגי: "מגלגלין זכות על ידי זכאי" והנה אתם גומרים, ואין המלאכה נקראת אלא על שם גומרה

יעקב מרגי:  היא שלכם

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:      חבר הכנסת מישרקי, אתה רוצה להתייחס?      

יונתן מישרקי: כן, תודה רבה

יונתן מישרקי:  כמו שאמרתי בדיון הקודם, אני רק רוצה להוסיף

יונתן מישרקי:  דרכי ההנהגה של הרב עובדיה תמיד הייתה לקרב מבחינה הלכתית, לקרב את עם ישראל

יונתן מישרקי:  גם בגילו המופלג היה יורד ומסתובב ומכתת רגליים

יונתן מישרקי:  אנחנו זוכרים את תקופת המסוקים שהיה באמת בכל נקודה, בכל חור בארץ, בכל הזדמנות שיש להשפיע ולקרב אנשים ליהדות, בחיבה, איך הוא היה בוכה עם צער של אלמנה

יונתן מישרקי:  אני חושב שאם הוא היה איתנו עכשיו בתקופה הזו, אדוני היושב-ראש, אם היינו זוכים והיה איתנו בתקופה הזו, הרבה מאוד מהמחלוקת בחברה הישראלית היה נמנע

יונתן מישרקי:  הוא היה יודע לקרב, היה יודע לחבק, היה יודע לגשר

יונתן מישרקי:  אני הבאתי את הדוגמאות אפילו על היחסים בתוך השכנים

יונתן מישרקי:      זכיתי לגדול בבניין של הרב עובדיה, כמה קומות למטה

יונתן מישרקי:  אני הזכרתי בדיון הקודם איך הוא ידע אפילו בתוך השכנים, בתוך ממש הקהילה המצומצמת לדעת לחבר בין אנשים ולא לראות את המפריד

יונתן מישרקי:  יהי רצון שזכות העבודה על מה שאנחנו מדברים כרגע, על הזיכרון הזה, המרכז הזה שאנחנו רוצים להקים, ההטמעה במערכת הלימודים, כל מה שמופיע לנו כאן סביב החוק, יהי רצון שיהיה לנו למליץ יושר ותודה לך אדוני היושב-ראש, ויש לך זכות גדולה להוביל את הדבר הזה

יונתן מישרקי:  אני אמרתי את זה גם פעם שעברה, אני אומר את זה עכשיו ואני מקווה מאוד שאנחנו נתחיל עם זה מהר ונסיים עם זה מהר בעזרת השם יתברך, אז תודה רבה

יוסף טייב: אני רק רוצה לומר, זה זכות של כולנו

יוסף טייב:  אני חושב שזה חוק שמוגש אמנם על ידי אבל בהנחייתו של יו"ר התנועה ושל כלל חברי הכנסת של המפלגה ודאי, אבל שציין חבר הכנסת של הבית

יוסף טייב:  אגב, אני מדבר עם חברי כנסת מכלל סיעות הבית

יוסף טייב:  כולם מברכים על החוק ומקווים שהוא יעבור כמה שיותר מהר

יוסף טייב:       כן, בבקשה תמי

תמי סלע: הייתה לנו באמת את הסוגיה של מבחני התמיכה

שרה גולד: תמי יש לי שאלה לעניין תנאי הכשירות של נציגי הציבור

שרה גולד:  מה החלטנו בסוף, אנחנו משאירים את זה לדיון?      

תמי סלע: העליתי שאפשר לקבוע במפורש בתוספת לחוק החברות הממשלתיות ואז חלות הוראות של תנאי כשירות

שרה גולד: זה יכול להיקבע גם בחוק עצמו

יהודה חשאי: אני אומר לכם, בתנאי הכשירות של החברות הממשלתיות לא ילך

יהודה חשאי:  נתתי לכם את הדוגמה למה אחד מנציגי הציבור שאם אנחנו רוצים אותו כפוטנציאל להמליץ עליו, לא יכול לעבור, וזה לא הגיוני שאחד כזה בנציג ציבור, במקום כזה לא יוכל להיות

שרה גולד: אין בעיה, אז מה תנאי הכשירות החלופיים?     

תמי סלע: אני אולי אגיד מה התנאים לגבי נציגי ציבור

תמי סלע:  זה אחד משניים: זה או תואר אקדמי באחד מן המקצועות הבאים, יש שם הרבה מקצועות, או ניסיון של חמש שנים כולל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות, ושניים או יותר מאלה: תפקיד בכיר בתחום הניהול העסקי של תאגיד בכהונה ציבורית בכירה או בתפקיד בכיר בשירות הציבורי, בתפקיד בכיר בתחום עיסוקיה העיקריים של החברה

יוסף טייב: אין לו לא את זה, לא את זה ולא את זה

שרה גולד: לא, יש לו מומחיות בתחום העיסוק של המועצה

שרה גולד:  אדוני אמר שהוא עוסק 25 שנה - - -      

יוסף טייב: אני מעדיף שזה יהיה ממוקד, מהניסיון

שרה גולד: תנאים חלופיים, כלומר הוא יכול לעמוד באחד מהם

יהודה חשאי: הוא לא יעמוד

יהודה חשאי:  אני מכיר את החברות

יוסף טייב: לא, שמעת את הנקודה השלישית, שיש לו התמחות בתחום שהמועצה - - -      

תמי סלע: תפקיד בכיר בתחום עיסוקיה העיקריים של החברה

יהודה חשאי: כאן תיכנס עכשיו מי ששופט מה זה התמחות, זה השופטת גילאור, ואתה נתון לחסדיה ואין לי שום מושג מה זה התמחות או לא

יהודה חשאי:  זה דבר שהוא פתוח בצורה שיש לך מושג איך אתה נכנס, אין לך שום מושג איך אתה יוצא

יהודה חשאי:  אני אומר עוד פעם, חברים, אנחנו נמצאים כאן בגוף שאנחנו רוצים שיהיה לו איזשהו ערך מוסף

יהודה חשאי:  אין לי ערך מוסף במשרד החינוך, אין לי ערך מוסף בנציגי משרד האוצר או התרבות או כל גוף אחר

יהודה חשאי:  יש לנו ערך מוסף אחד בכל המועצה הזאת, בשני נציגי הציבור

יהודה חשאי:  אם בשני נציגי הציבור האלה אתם לא יודעים להתפשר ולהגיד, תנו אפשרות של להביא אנשים טובים וראויים

שרה גולד: אנחנו בטח - - -      

יהודה חשאי: אני יודע שאת באמת חושבת שאנחנו הולכים לשים שם עכשיו, לצורך העניין את האנשים הכי פוליטיים

שרה גולד: לא, חלילה

יהודה חשאי: אם אנחנו רוצים לשים שם במקום הזה אנשים באמת ראויים מדמות עולם התורה, לא עומדים בוועדת גילאור

יהודה חשאי:  תשכחו מזה, לא יהיה

יהודה חשאי:  אני מכיר את זה

תמי סלע: מבין נציגי הציבור אמרנו שאחד הוא יהיה נציג של גוף שפעילותו היא בעצם פעילות של הנצחה של הרב עובדיה יוסף, ואפשר להתייחס לכישורים שאתם חושבים שהם רלוונטיים, לנציג השני

יהודה חשאי: אני רוצה לומר לכם, אדוני היושב-ראש, השר חתם לפני יומיים על ועדה של משרד הבריאות, נציגים של המשרד כנציג ציבור

יהודה חשאי:  ואלה, לא קרה כלום

יהודה חשאי:  לקחנו אחד בלי לשאול כישורים, בלי כלום

יהודה חשאי:  במקרה הזה לקחנו אדם מאוד ראוי, חבר מועצת הרבנות, אבל לא היינו צריכים לעבור שום ועדה, שום כלום

יהודה חשאי:  היה שם איזה רב אנונימי לפני זה, בוועדה לניסויים בבעלי חיים, ועדה שהוקמה ויש לה השלכות

יהודה חשאי:  ביקשו מאיתנו נציג ציבור לוועדה זאת

יהודה חשאי:  השר שאל אותי מה אומרים

יהודה חשאי:  אני אמרתי לו, בוא ניקח אחד ממועצת הרבנות שיש לו איזושהי התמחות מסוימת

יהודה חשאי:  שמנו אותו שם

יהודה חשאי:  נחתם, עבר והשמיים לא נפלו, תאמינו לי

שרה גולד: מינויים בכל מקרה צריכים לעבור בדיקה של ייעוץ משפטי

יהודה חשאי: גם את זה לא ביקשו

יהודה חשאי:  החוק עבר והחוק מצוין

שרה גולד: זה לפי הנחיית היועץ

יהודה חשאי:  קיבלנו את זה וזה עבר, תאמינו לי, מצוין

יהודה חשאי:  באמת העולם המשיך

שרה גולד: אני סומכת על אדוני אבל החוק הזה הוא - - - ולכן חשוב - - -      

יוסף טייב: למה שם זה עבר?     

יהודה חשאי: כי לא כתוב משהו אחר

תמי סלע: זה שהעולם המשיך זה לא אומר שזה האדם הנכון במקום הנכון

תמי סלע:  המטרה בניסוח של הדברים היא להבטיח שהמינוי של האדם הנכון במקום הנכון

תמי סלע:  אתם אומרים שכמו שזה מנוסח בחוק החברות ממשלתיות זה לא מתאים לחוק הזה

יהודה חשאי: נכון

תמי סלע: בסדר גמור, אולי זה לא מתאים

תמי סלע:  תגידו אתם מה הכישורים הרלוונטיים לנציגי הציבור בגוף הזה, כמו שאתם מנסחים אותם

תמי סלע:  הרי אתה לא רוצה שמישהו ימנה אדם שאין לו את הכישורים המתאימים להיות בגוף כזה, אבל מה הם כן באופן שדווקא יאפשר לך לדחות גם מישהו שהוא כן פוליטי והוא לא מתאים כי אתה רוצה מישהו אחר שהוא כן מתאים

יהודה חשאי: אני אחשוב על הניסוח של המילים האלה, אבל המשמעות היא שכאן זה מתחיל ונגמר

יהודה חשאי:  אני לא עובר אחרי זה לוועדה משם שהוועדה תחליט

יהודה חשאי:  השר יצטרך לשקול שהוא מביא אדם ראוי שיש לו איזשהו ערך מוסף למורשתו, למעמד הזה, שיתרום תרומה ייחודית

יהודה חשאי:  אני סתם אתן לכם דוגמה

יהודה חשאי:  לצורך העניין מחר נחליט לקחת את הבן של הרב עובדיה, הרב משה יוסף שבאמת ב-35 שנה האחרונות מכיר אותו, יודע אותו, ויחליטו מחר שזה הדמות הראויה והנכונה

יהודה חשאי:  זה מסוג הדברים שהיינו רוצים לראות

יהודה חשאי:  בהכירי אותו, אין שום סיכוי בעולם שהוא יסכים לדבר כזה

יהודה חשאי:  זה האנטיתזה לחיים שלו אבל בהחלט זה הדברים שהיינו רוצים לראות במקרה הזה, או יחליט מחר לקחת שר החינוך את עדינה בר שלום ולשים אותה שם

יהודה חשאי:  ואלה, זה בסדר גמור

יהודה חשאי:       אתם צריכים להבין שהאינטרס שלנו שהמקום הזה של המשרד, שאני בטוח גם של מציע החוק, הוא הרבה יותר גדול ממה שאתם חושבים וזה לא חלוקת ג'ובים

יהודה חשאי:  זה לא המקרה שיכולים להגיד, שמע, אתם רוצים כרגע מישהו כי אני נותן לו איזשהו ג'וב

יהודה חשאי:  לא

יהודה חשאי:  יש לנו עניין שהמקום הזה יקבל מעמד פי עשר יותר מכל מי שיושב כאן בשולחן וחושב אחרת

יוסף טייב: בסדר גמור

יהודה חשאי: אני אחשוב על איזשהו משהו שיפתור את הבעיה

תמי סלע: אנחנו מגיעים לתפקידים של המועצה הציבורית שבעצם שם היה איזשהו דיון על הנושא של מבחני התמיכה והיחס בין מבחני התמיכה הכלליים לגבי רבנים ראשיים, לבין מבחני התמיכה שמוצע פה שייקבעו לפי החוק הזה, כשבעצם לא אמור להיות כפל של תמיכות

תמי סלע:  גם אם רוצים לייחד, אז זה צריך להיות באמת בהקשרים שהם לאו דווקא הנצחתו כרב ראשי לשעבר, כי לזה כבר יש תקציב שהחלוקה שלו באמת אמורה להיות שוויונית

יהודה חשאי: נגענו בנקודה הזאת

תמי סלע: נגענו, לא סגרנו אותה

תמי סלע:  היא עלתה אבל לא הייתה החלטה מה עושים עם זה

יהודה חשאי: שני דברים שונים אמרנו

יהודה חשאי:  מבחינתו המרכז דבר אחד והנושא זה דבר אחד

יוסף טייב: נכון

יהודה חשאי: אבל המרכז לא יוכל לקבל בשני הכובעים

תמי סלע: זה לא היה אגב המרכז, זה היה אגב מבחני התמיכה כי עוד לא היה בשלב הקמת - - -      

יהודה חשאי: אני אומר, המרכז הזה לא יוכל לגשת למבחני התמיכה בכובעו כגוף ציבורי, ולהגיד תנו לי גם כי אני מטפל ברב הראשי, תנו לי גם מכאן וגם מכאן

יהודה חשאי:  לא, הוא לא יכול כי הוא מקבל תמיכה, המרכז הזה בצורה אחרת מהמשרד

יהודה חשאי:  הוא נעול לדברים האחרים

תמי סלע: אני רגע שמה בצד את המרכז

תמי סלע:  העמדה של משרד המשפטים, וגם ניתנה להם עמדה בהחלטת ועדת שרים, שזה צריך להיות בתיאום איתם לעניין התמיכות

תמי סלע:  ככל שקיימים מבחני תמיכה כלליים, התמיכות צריכות להיות בהתאם למבחנים האלה, לא עכשיו עוד מבחנים נוספים

תמי סלע:  הנקודה פה זה מי קבוצת השוויון שלי בעצם

תמי סלע:  תמיד כשיש מבחני תמיכה אנחנו כן הולכים לפי סעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב שאומר שמוסדות ציבור מקבלים תמיכה על פי אמות מידה שוויוניות כשצריכים להגדיר מי קבוצת השוויון

תמי סלע:  בהקשר הזה העמדה של משרד המשפטים, ואני מתחברת ומבינה אותה, שהקבוצה היא לא אדם מסוים אלא הקבוצה היא אנשים, לפחות לעניין מבחני התמיכה של הרבנים הראשים לשעבר, זו קבוצת השוויון

תמי סלע:  השאלה אם ניתן פה להגדיר בצורה יצירתית משהו אחר שמתייחס להקשרים שהם לא קשורים להיותו רב ראשי לשעבר

תמי סלע:  זה לא משהו פשוט

שרה גולד: מה שאנחנו מכירים, גם מבחני התמיכה הקיימים נתמכים לפיהם, חלק ניכר גופים שפועלים להנצחת זכרו של הרב עובדיה יוסף אבל גם גופים שפועלים להנצחת זכרו של הרב ניסים ושל הרב אליהו, של הקב קוק, ולכן אנחנו חושבים שהתמיכה בגופים שמנציחים את זכרו של הרב עובדיה יוסף צריכה להיות בהתאם למבחנים האלה

שרה גולד:  אנחנו חוששים מאוד ממצב שבו יהיו מבחני תמיכה לכל רב ורב, וזה הרבה פעמים גם גופים יחידים

שרה גולד:  זה מעורר פגיעה קשה בשוויון

שרה גולד:  עמדה דומה, אגב, בהמשך לשאלתו של המנכ"ל הייתה לנו גם לגבי ניסיונות לייצר מסלולי הנצחה נפרדים לראשי ממשלות, וגם שם אנחנו רוצים שזה יהיה במסגרת המבחנים הכלליים להנצחת זכרם של ראשי ממשלות לנשיאים

יהודה חשאי: רוצים או שזה קיים?     

שרה גולד: כן, כן, זה המצב ואנחנו חושבים שזה מה שצריך להיעשות גם בהקשר הזה

יוסף טייב: זה קיים היום?     

שרה גולד: כשעלו הצעות להנצחת למשל של ראש ממשלה קונקרטי, מבחני תמיכה נפרדים, אנחנו התנגדנו להם והם לא עברו, ואנחנו מבקשים שגם בעניין הזה זה מה שייעשה

תמי סלע: זאת אומרת, התמיכות במוסדות ציבור שפועלים להנצחת ראשי ממשלות ונשיאים זה לפי מבחן תמיכה אחיד ולא לכל אחד מבחני תמיכה משלו

שרה גולד: כן, יש מבחני תמיכה כלליים לכל ראשי הממשלות והנשיאים

יהודה חשאי: אני רוצה לשאול

יהודה חשאי:  משרד החינוך יודע כאן, יש מורשת רבין

שרה גולד: יום זה משהו אחר

יהודה חשאי: האם בתי ספר מקבלים תוכניות לימודים ותקציבים על הלימודים האלה ועל מה שמעבירים באותו יום?     

שרה גולד: יכול להיות שזה לפי הגפ"ן או דברים כאלה, אני לא מכירה

יהודה חשאי: יופי, כלומר - - -      

שרה גולד: לא, זה משהו אחר

יהודה חשאי: יש את מרכז רבין שמקבל תמיכה והכול, ויש גם עוד תמיכות שנותנים לדברים אחרים ייחודיים

יהודה חשאי:  אין יום בגין

שרה גולד: בתי ספר זה משהו אחר

שרה גולד:  זה לא עמותות פרטיות

שרה גולד:  בתי ספר זה גופים מתוקצבים

יהודה חשאי: על מה מדברים?     

שרה גולד: מדברים על עמותות פרטיות כאן

יהודה חשאי: אין קשר בין שני הדברים

שרה גולד: נכון, זה עמותות פרטיות

יהודה חשאי: אתם מנסים לערב כרגע דבר שהוא לא קשור

שרה גולד: אנחנו מדברים על תמיכה בעמותות פרטיות שמקיימות פעולות הנצחה

יהודה חשאי: כל עוד שזה לרבנים הראשיים לישראל הם מקבלים

יהודה חשאי:  בית הרב עובדיה יוסף הוא בית הרב עובדיה יוסף שגם היה רב ראשי לישראל

שרה גולד: אני שמה רגע בצד את בית הרב עובדיה יוסף

שרה גולד:  אני מדברת על סעיף 4(3) שמדבר על תמיכה במוסדות ציבור שמקיימים פעולות הנצחה לזכרו של הרב עובדיה יוסף

שרה גולד:  מוסדות הציבור האלה זה לא בית הרב עובדיה יוסף, זה עמותות שמקיימות פעילות

שרה גולד:  למשל, מהנתונים של המשרד לשירותי דת אני רואה שיש לנו את מכון מאור ישראל, להבין ולהשכיל, כלומר יש עמותות שמקיימות פעולות הנצחה

יהודה חשאי: זה במסגרת הרבנים הראשיים

שרה גולד: נכון

שרה גולד:  אנחנו חושבים שהתמיכה בהם צריכה להמשיך להיות במסגרת מבחני הרבנים הראשיים

יהודה חשאי: נכון

שרה גולד: זה מה שאנחנו רוצים להבהיר בנוסח הזה

שרה גולד:  כאן מדובר על תמיכה כאילו זה נשמע כמסלול נפרד

שרה גולד:  אנחנו רוצים להבהיר שזה יהיה במסגרת מבחני התמיכה - - - 

יהודה חשאי: אנחנו לא מתכוונים להפסיק את הסעיף של מסלול התמיכה לרבנים הראשיים לישראל

יהודה חשאי:  מה שהיה עד היום יימשך

שרה גולד: אוקיי

יהודה חשאי: במקביל יהיה עוד מסלול שנקרא מרכז מורשת מרן שהוא יקבל תמיכה בנפרד

תמי סלע: רק המרכז

יהודה חשאי: נכון

שרה גולד: לא מוסדות ציבור

יהודה חשאי: מה זה עוד מוסדות ציבור? אם עיריית ירושלים תקים את המרכז, היא תקבל

שרה גולד: עמותות נוספות שמקיימות פעילות להנצחת הרב עובדיה יוסף ימשיכו להיתמך במסגרת המבחנים הכלליים

שרה גולד:  זה מה שאני מבינה שאתם מתכוונים

שרה גולד:  אוקיי, זה בסדר גמור

תמי סלע: ובנוסף יש את המרכז

יוסף טייב: אני רק רוצה לשאול

יוסף טייב:  אם המרכז מחר יוצא בפעילות – פרס החיבור לכתבי הרב עובדיה יוסף, אני אוכל להוציא דרך המרכז תמיכות לאותו אדם או לאותו גוף שהולך להוציא, או שאני אהיה כפוף לרבנים הראשיים?     

שרה גולד: בדרך כלל מרכזים הם תקציבי מדינה, לא עוברים לגוף

שרה גולד:  זה בעיה של מה שנקרא "צינור"

שרה גולד:  אנחנו לא תומכים בגוף עבור פעילות שכל אחר מבצע

שרה גולד:  יש כאן קושי בגלל שאין לנו שום דרך לפקח

שרה גולד:  אני שנייה שמה את זה בצד

יוסף טייב: המרכז מקבל לצורך העניין ממשרד הדתות תקציב תמיכות להוצאת החיבור התורני על חיבור של הרב עובדיה יוסף

יוסף טייב:  המרכז עצמו מוציא את אותה מלגה, נכון? האדם הזה לצורך העניין, אם יש לו עמותה אחרת ששם גם מוציאים מלגה על הוצאת - - -      

יהודה חשאי: קרא את סעיף 10(1)

יהודה חשאי:  בחוק כתוב שמוסדות חינוך – יוקדש זמן ללימוד פעילות פועלו וחזונו של הרב עובדיה יוסף

יהודה חשאי:  כמובן אני מוציא עכשיו קול קורא ואומר, רבותיי, כל מוסד שרוצה לעשות לצורך הנושא הזה, יגיש בקשה לתמיכה והכול

שרה גולד: מוסדות חינוך הם לא נתמכים

שרה גולד:  זה מישור אחר

שרה גולד:  זה תקציב

יוסף טייב: משרד הדתות רוצה להוציא קול קורא לאותו מוסד

יהודה חשאי: יש מוסדות חינוך שהם על פי חוק יסודות התקציב, שזה מעיין החינוך התורני, אבל יש לי עוד 100 מוסדות בארץ שהם עמותות והם ספרדים וגם הם רוצים, וגם כאלה, תתפלאו לשמוע, גם אשכנזים שהם מוסדות פטור, גם עמותות

יהודה חשאי:  אני יכול לעשות את זה או לא?     

שרה גולד: באמצעות המשרד במסגרת מבחני התמיכה הכלליים

שרה גולד:  זה מה שאני אומרת

יהודה חשאי: אז אני יכול

שרה גולד: כן, כן

יהודה חשאי: למה את נועלת אותי שמחר אם יש 30 בתי מרן בארץ שעושים את הפעילות למען מורשת מרן ואני רוצה לתקצב אותם דרך המרכז הזה כאן במשהו ייחודי

יהודה חשאי:  יש את הדבר הזה ויש את זה, לא קשור להיותו של הרב עובדיה רב ראשי לישראל

יהודה חשאי:  יש את מסגרת הרבנים הראשיים לישראל ששם זה משהו אחד, ויש את התמיכות שאנחנו רוצים להפעיל על כלל

יהודה חשאי:  מחר מישהו ירצה לעשות תצוגה של הרב עובדיה

יהודה חשאי:  אלף רעיונות, אבל אני לא רוצה לנעול את עצמנו רק לדבר הזה

שרה גולד: בענייני שוויון אנחנו תמיד בוחנים האם יש שוני רלוונטי

שרה גולד:  אנחנו לא רוצים לפרוץ את כל הגבולות

שרה גולד:  אנחנו כן מנסים להישאר בגבולות הקיימים עדיין

יהודה חשאי: אני חייב לומר שהמטרה של החוק היא לפרוץ כל שוויון בינו לבין אחרים

יהודה חשאי:  ככה דרך אגב גם הציבור שלנו מסתכל על זה, שהרב עובדיה זה עשר דרגות מעל כולם, לכן אל תנסו ליצור שוויוניות במה שקשור לרב עובדיה

שרה גולד: אני לא יודעת

שרה גולד:  קטונתי לדרג רבנים

יהודה חשאי: בשביל זה אנחנו פה, להגיד את זה

יהודה חשאי:  רק בגלל זה אנחנו פה

יוסף טייב: אני כמציע, זו מטרת החוק

שרה גולד: אני רוצה שנייה להבהיר

שרה גולד:  אנחנו עדיין רוצים לשמר את המסגרות הקיימות בגלל שהדבר הזה, גם יכולות להיות לו השלכות רוחב

שרה גולד:  זה מאוד בעייתי

שרה גולד:  ההבחנה בין הפעילות של הרב עובדיה יוסף כרב ראשי לבין פעילות אחרת שלו, אני לא יודעת איך אפשר לעשות אותה

שרה גולד:  בעיניי היא הבחנה קשה

שרה גולד:  אם יש לכם הצעות להבחין בין אמות המידה - - -      

יוסף טייב: אני אתן לך דוגמה אחת

יוסף טייב:  מיליון איש השתתפו בהלוויה של הרב עובדיה יוסף

יוסף טייב:  לא קרה ברבנים ראשיים אחרים, מה לעשות

יוסף טייב:  במהות הרב עובדיה יוסף, זה שהוא היה רב ראשי זה דבר אחד

יוסף טייב:  זה שאני מביא את החוק להנצחתו זה לא בגלל שהוא היה רב ראשי, תבינו את זה

יהודה חשאי: אבל החוק שלך הוא לא שוויוני

יוסף טייב: נכון

יוסף טייב:  ברור שהחוק הוא לא שוויוני

תמי סלע: אפשר להגיד את זה גם על עוד דברים

תמי סלע:  דוד בן גוריון שהיה פה מהקמת המדינה

יוסף טייב: יכול להיות, אני לא מתנגד

יוסף טייב:  יכול להיות באמת שבן גוריון, אמנם הוא היה ראש ממשלה אבל הוא היה ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל

יוסף טייב:  יכול להיות שהוא צריך סטטוס אחר

תמי סלע: אני רוצה להציע אולי שלגבי מבחני התמיכה לא נכתוב שזה בהתאם אלא נכתוב שזה בהתחשב ואז יצטרכו כן להתייחס לערך מוסף, זאת אומרת לקחת בחשבון את המבחנים הקיימים אבל כן יוכלו לייצר גם משהו - - -      

שרה גולד: למה לא לייצר את זה בתוך המנגנון של המבחנים הקיימים? אפשר להוסיף לשם תקציב - - -      

תמי סלע: אם הם רוצים במבחני התמיכה לתת ביטוי לדברים שהם לא קשורים לרבנים ראשיים - - -      

יוסף טייב: במילים אחרות את אומרת לי, תביא 10 מיליון להנצחת הרב עובדיה יוסף, אבל תחלק אותם בין כל הרבנים הראשיים

שרה גולד: אין שם הרבה

יהודה חשאי: בתקציב של הרבנים הראשיים יש לי 2 מיליון קואליציוניים

יוסף טייב: שרה, אין פה שוויון

יוסף טייב:  זה בדיוק העניין

תמי סלע: להדגיש בנוסף את האיסור על כפל תמיכות

תמי סלע:  ובלבד שלא יהיה כפל תמיכות

תמי סלע:  ככל שייקבעו מבחני תמיכה זה יהיה בהתחשב במבחנים הקיימים לגבי רבנים ראשיים

יהודה חשאי: אני חושב שזה הוגן

יוסף טייב: כפל תמיכות זה ברור

תמי סלע: בסדר, אבל גם שיהיו חייבים להתחשב בזה שיש מבחנים ולקחת את זה בחשבון אם קובעים מבחנים נוספים, כלומר לתת לזה בעצם את הערך המוסף שהוא מעבר להיותו רב ראשי לשעבר, ככל שזה קשה לעשות את זה, אבל יצטרכו לתת לזה הצדקה אם קבעו מבחנים

תמי סלע:  זאת הצעתי

יהודה חשאי: אם מאור ישראל מקבל 100,000 שקל, הוא לא יוכל לקבל גם פה וגם פה

שרה גולד: זה בוודאות

שרה גולד:  הוא לא יוכל לגשת לשני המבחנים באותן פעילויות בכלל

יהודה חשאי: זה מקובל עלינו

יוסף טייב: זה מקובל

שרה גולד: אתם רוצים בעצם להעביר את כל הגופים שעוסקים בהנצחת הרב עובדיה יוסף לתמיכה לפי מבחנים נפרדים?     

יהודה חשאי: לא

יוסף טייב: לא

שרה גולד: אז איך? הם יחליטו לאיפה הם מגישים?      

יוסף טייב: בדיוק

שרה גולד: אבל הגדרת פעילות במבחנים צריכה להיות הגדרת פעילות - - -     

יהודה חשאי: מה שעד היום התבצע ברבנים הראשיים לישראל זה דבר אחד, ומחר תקום המועצה ותחליט להוציא ותביא את הרעיונות ויאושר בוועדה, זה דבר שני

יהודה חשאי:  אני לא יודע מה יהיה היום

יהודה חשאי:  אנחנו עוד לא בנינו תוכנית ואני לא במועצה

יהודה חשאי:  אולי אני אהיה במועצה, אני לא יודע, אבל אנחנו לא

יהודה חשאי:  הלוואי

תמי סלע: טוב, ננסה להציע משהו כזה ונשמע את ההערות

תמי סלע:       אנחנו בסעיף של החלת דינים

תמי סלע:  דיברנו עליו אבל צריך בעצם להוסיף לו עוד כמה דינים נוספים שחלים על חברי מועצה

תמי סלע:  אנחנו נשלים את זה לפעם הבאה

יוסף טייב: בקשר למה?     

תמי סלע: יש דינים מסוימים שמחילים אותם על חברי מועצה שהם לא עובדי מדינה, בתבניות הרגילות

תמי סלע:  בגלל שהם אחראים על חלוקת תקציבים, על קבלת החלטות - - - , קבלת שוחד, דברים שמחוק העונשין, מתנות, דברים שהם סטנדרטיים

תמי סלע:  אנחנו נוסיף אותם פה ונעבור עליהם - - - 

יהודה חשאי: צביקה העיר הערה נכונה כאן

יהודה חשאי:  בסעיף 1 במטרות – "ואשר שימש גם כרב הראשי לישראל"

יהודה חשאי:  אני חייב לתקן – ואשר שימש גם כראשון לציון לישראל

קריאה: הלוגו שלו זה בכיר הרבנים הספרדים בדורו

יהודה חשאי: נכון, ואשר שימש גם כרב הראשי הספרדי

יהודה חשאי:  אין בעיה

יהודה חשאי:  בסוגריים, הראש"ל

קריאה: משום מה מחקו את הראש"ל

יהודה חשאי: ונוסח הוועדה, אדוני היושב-ראש, זה צריך להיות מרן הרב עובדיה יוסף

תמי סלע: בכותרת גם?     

יוסף טייב: כן

תמי סלע: אני עוברת לסעיף 5, אלא אם כן יש למישהו לפני כן הערה

תמי סלע:  בסעיף 5 בסעיף קטן (ד) דיברנו על מניין חוקי בישיבות המועצה וקבענו שהוא מחצית, אבל הם תשעה

תמי סלע:  בדרך כלל כותבים "מרבית חבריה", מתכוונים לחמישה

תמי סלע:  זה מה שהתכוונו

תמי סלע:  גם כתבנו "לא פחות מחמישה", אז פשוט "מרבית חבריה" זה משיג את המטרה

שרה גולד: בסעיף קטן (ב) יש פה קביעה שלפיה יושב-ראש המועצה הציבורית ינהל את הישיבות, יזמן אותן וכו', "בהתאם לדרישות והצעות השר"

שרה גולד:  אנחנו חושבים שנכון במועצות כאלה שגם חשוב העצמאות, המקצועיות שלהן שזה יהיה בהתאם אולי להצעות השר אבל לא לדרישות, כלומר שליושב-ראש יהיה שיקול דעת איזה הצעות הוא מעלה או לא, זה יהיה לפי הצעות השר

שרה גולד:  השר יוכל להניח הצעה והיושב-ראש יחזיק בשיקול הדעת

תמי סלע: מקובל?     

יוסף טייב: כן

תמי סלע: אוקיי

תמי סלע:  ב-(ד) אני משנה ל"מרבית חבריה" וזה יוצא חמישה

שרה גולד: אני גם חושבת ש"לא יהיה מחבריה המכהנים", כי אז יכול להיות מצב שמכהנים רוב ואז רוב מתוך החצי, המועצה תוכל להתכנס בשלושה חברים

שרה גולד:  אני לא חושבת שזו הכוונה

שרה גולד:  בגלל שזה יהיה מרבית חבריה ולא המכהנים

יהודה חשאי: אנחנו באים לקראת משרד המשפטים בנושא הזה

יוסף טייב: האמת שאני פחות מתחבר אבל אם אתה כבר נותן את היד, אז אני לא אתנגד

יהודה חשאי: אני אגיד לך, אדוני היושב-ראש

יהודה חשאי:  כל מי שיגיע למועצה הזאת יראה בזה כזכות, שהוא לא יוותר על אף ישיבה

יוסף טייב: אני מסכים איתך

תמי סלע: אנחנו ב-6 – הוצאות וגמול

תמי סלע:  הייתה שם שאלה לגבי גוף נתמך

תמי סלע:  בסעיף 32 בחוק יסודות התקציב זה בעצם תאגיד שהממשלה משתתפת בתקציבו ושר האוצר קבע לגביו בהודעה ברשומות כי הוא גוף נתמך

תמי סלע:  יש שם רשימה מוגבלת

תמי סלע:  זה לא כל הגופים שמקבלים תמיכות

תמי סלע:  הרשימה הזו מונה - - -     

יהודה חשאי: על מה את מדברת?     

תמי סלע: אתה שאלת לדעתי בישיבה הקודמת מי הם הגופים הנתמכים בהקשר של שכר וגמול לחברי מועצה, כי מי שהוא עובד בגוף נתמך או בגוף מתוקצב או עובד מדינה, הוא לא זכאי לגמול עבור ההשתתפות, ומי שהוא לא, הוא כן זכאי כי אז אין גורם ציבורי שמשלם לו את משכורתו

תמי סלע:  גוף נתמך זאת רשימה מוגבלת של תאגידים שפורסמו ברשומות על ידי שר האוצר, אם אני לא טועה, לפי סעיף 32 לחוק יסודות התקציב

תמי סלע:  היא כוללת אוניברסיטאות ומכללות, היא כוללת בתי חולים מסוימים ועוד כמה מוזיאונים ומכון וינגייט

תמי סלע:  בקיצור, זה לא כל גוף שמקבל תמיכות, לשאלתכם

תמי סלע:  זה גם נוסח שהוא מאוד סטנדרטי בכל הסעיפים האלה - - -      

יהודה חשאי: לא הבנתי מה אתם רוצים - - -      

יוסף טייב: היא רק רוצה להגיד שלא לשם אנחנו מכוונים

יהודה חשאי: אני לא חושב שאנחנו מדברים כרגע על שכר ליושב-ראש המועצה הארצית

יהודה חשאי:  כן אני חושב שצריכים לתת להם החזר הוצאות או תגמול על ישיבה

תמי סלע: על זה מדובר, רק אומרים, זה מישהו שהוא עובד בגוף שמקבל שכר, גוף בשירות הציבורי

תמי סלע:  אם זה מישהו מהאוניברסיטה, אז הוא לא זכאי

יהודה חשאי: נכון

תמי סלע: זהו, זה הסעיף, הסברתי אותו

תמי סלע:      על תקופת הכהונה של חבר המועצה הציבורית, גם היה לנו דיון ודובר על כך שהיא גם קצת ארוכה מהמקובל, אנחנו חוזרים לסעיף הקודם, אבל גם שלקבוע צינון של שנתיים זה לא הגיוני

תמי סלע:  אתה הערת הערה, שאז מתי אפשר למנות אותו שוב, רק אם מישהו במקרה - - -      

יהודה חשאי: אני אמרתי את שלי בתחילת הדיון

שרה גולד: אולי אחד החברים שהוגדרו לתנאי כשירות יותר משמעותיים, הוא יהיה בעל תקופת כהונה ארוכה יותר למשל

תמי סלע: זה הדבר הנוסף אבל אני אומרת מראש לגבי תקופת הכהונה

תמי סלע:  אם רוצים להתאים את התקופה של הכהונה לתקופת הצינון, אז אולי לעשות ארבע וארבע ולא שנתיים וחמש

יהודה חשאי: זה נציג הציבור או רגיל?     

תמי סלע: לא, הרגיל

תמי סלע:  אותו ניתן למנות

שרה גולד: נציגי משרדי הממשלה יכולים לכהן בלי הגבלה

יהודה חשאי: מצוין, אז אנחנו מדברים כאן על נציגי ציבור ואני אמרתי שנציגי ציבור לא

תמי סלע: בסדר, זה עוד לא הוחלט

תמי סלע:  אתה אמרת את עמדתך

תמי סלע:  היו פה דעות אחרות

יהודה חשאי: אני מחכה לשמוע מהם

תמי סלע: הוועדה צריכה להחליט

תמי סלע:  הייתה פה הצעה שהיא כבר קצת יותר ארוכה, שזה שתי תקופות של חמש ואז תקופת צינון מסוימת ואז עוד תקופה של חמש

תמי סלע:  מה שמקובל יותר ויש גם חריגים, זה ארבע כפול שתיים, שלוש כפול שלוש

תמי סלע:  לפעמים עושים באמת עם עוד תקופה אחת אחרי צינון

תמי סלע:  יש גם דברים חריגים לזה

תמי סלע:  זה המקובל

יוסף טייב: אם אני נותן שתי תקופות של חמש שנים ואז צינון של שנתיים ועוד חמש שנים?     

תמי סלע: זה אפשרי, רק זה יוצר איזשהו קושי במינוי

יוסף טייב: אה, מי יכהן בשנתיים האלה

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, דעתו של השר, ואני אומר אותה עוד פעם בצורה ברורה, בנציגי הציבור אנחנו מבקשים אפשרות לכהונות של חמש שנים פלוס חמש פלוס חמש עד ביאת גואל צדק במהרה בימנו, אמן

יוסף טייב: ללא הגבלה?     

יהודה חשאי: ללא הגבלה, כי אם אני שם שם דמות רבנית טובה עד ה-120 שלו, אני ארצה שהוא יישאר כי זה חשוב לנו בשביל המרכז, בשביל המורשת

יהודה חשאי:  אני לא אקח עכשיו, אמרתי לכם, דמות רבנית ענקית, אשים אותה שם ואני אגיד לו, תשמע, מעכשיו תלך, למה? כי נגמר לך הקצובה

יהודה חשאי:  ההפסד הוא שלנו, הוא לא שלו

יהודה חשאי:  הוא עושה לנו טובה, לא אנחנו עושים לו טובה

תמי סלע: היינו בדיון הזה ועלה כיוון של לייצר חריג כזה לגבי נציג ציבור שהוא באמת עם איזשהו ערך מוסף ייחודי

יהודה חשאי: אמרתי, תמצאו את הנוסח ואנחנו נדבר על זה

יהודה חשאי:  אנחנו נביא שניים כאלה

יהודה חשאי:  אני רוצה שיהיה שיקול דעת לשר, לא צינון ולא תקופות להמשיך את הכהונה שלהם ככל שאנחנו חושבים שהערך המוסף שלהם הוא מיוחד

שרה גולד: זה חשוב שזה יהיה במקרים החריגים במיוחד, כלומר שזה לא ייהפך להיות כלל

יהודה חשאי: עד כמה שאני אראה ששיקול הדעת של החריג הוא של השר ולא של היועצת המשפטית שלנו, אנחנו נסכים לזה

יהודה חשאי:  אני לא סומך על מישהו אחר

יהודה חשאי:  שיקול הדעת של השר הוא מבחינתי הטוב ביותר

יהודה חשאי:  זו דעתנו

יהודה חשאי:  שהמחוקק יחליט מה שהוא רוצה

יהודה חשאי:  אני לא מתערב

שרה גולד: שרים מתחלפים גם

יהודה חשאי: נכון

שרה גולד: אנחנו לא מדברים על השר הקונקרטי הזה

יוסף טייב: אגב, זה לטוב ולמוטב

שרה גולד: לכן חשוב שהדברים יהיו מוגדרים

יהודה חשאי: לכן אמרתי, קצובת כהונה של חמש שנים, ואלה, יגיע מתן כהנא ויחשוב להחליף, ת'פדל

סימון מושיאשוילי: אני בטוח שגם מתן כהנא לא יחליף

יהודה חשאי: גם אני בטוח בזה, ואם ינסה להחליף לא יהיה לו סיעתא דשמיא - - -     

תמי סלע: לשאלה שעלתה על הנושא של המידע הפלילי, לאיזה תקופה בעצם הוא רלוונטי כי יש תקופות מחיקה והתיישנות בחוק המידע הפלילי, אז בדקתי

תמי סלע:  אני מדברת עכשיו על "לא ימונה מי שהורשע בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה"

תמי סלע:  כמובן זה עניין של שיקול דעת ורק בעבירות רלוונטיות, אז המידע יימסר רק אם לא חלפו תקופות ההתיישנות והמחיקה

תמי סלע:  אם הן חלפו, אז זה כאילו שאין מידע

תמי סלע:  זה כפוף לחוק המידע הפלילי

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, זה סעיף שעכשיו משרד המשפטים מנסה מידי פעם להכניס אותו לחוקים

יהודה חשאי:  הוא לא קשור, הוא לא נמצא

יהודה חשאי:  זה לא דבר שהוא בחוקים

שרה גולד: הוא נמצא בכל החוקים

תמי סלע: הוא נמצא בחוקים האלה של מועצות ציבוריות

שרה גולד: אני אגיד שלפי חוק המידע הפלילי גוף שמקבל מידע פלילי גם מחויב לקבוע לעצמו נוהל, לפי איזה כללים הוא בוחן את המידע הפלילי, וגם חייב לשקול את השיקולים שמופיעים בחוק המידע הפלילי שאחד מהם הוא התקופה שחלפה, לכן יכול להיות ששנתיים אחרי ההרשעה - - -      

יהודה חשאי: התשובה היא לא

יהודה חשאי:  הנה אני אומר לך שהיום אחרי התיקון של גדעון סער, שיש שם לדעתי איזה לקונה, כל מינוי של שר נבדק מכאן ל-40 שנה אחורה

שרה גולד: יש גם תקופות מחיקה

יהודה חשאי: לא, אין

יהודה חשאי:  אני מציע לך לבדוק את זה עוד פעם

יהודה חשאי:  מה שאני אומר לך כרגע גם זכה לדיון אצל כרמית

יהודה חשאי:  כל מינוי של שר נבדק היום 40 שנה אחורה ללא קשר לתקופות המחיקה

שרה גולד: שיקול דעת

יהודה חשאי: אה, שיקול דעת

תמי סלע: אבל על שר זה אחרת

תמי סלע:  על שר מקבלים מידע באמת לתקופות אחרות

תמי סלע:  פה אנחנו מדברים על חבר מועצה ציבורית

יהודה חשאי: גבירתי עורכת הדין תמי, כל מינוי של שר, מה שנעשה אצל גדעון סער לאחרונה, כל מינוי של שר נבדק במרשם הפלילי 40 שנה אחורה ללא הגבלה ונשאר לשיקול דעת היועמ"שית

שרה גולד: היא לא מזכירה את תקופות המחיקה

יהודה חשאי: אין תקופת מחיקה

יהודה חשאי:  גם מה שנמחק, רואים אותו ונשקל

שרה גולד: אבל בכל אופן יש שיקול דעת

יהודה חשאי: אני אומרת לכם דברים ואני לא אומר אותם סתם בביטחון כזה

יהודה חשאי:  בדידי הווה עבדא, במשרד שלנו, ושאלתי על ממונה מועצה דתית, מה את בודקת 25 שנה אחורה? אין מה לעשות, כל מינוי של שר מקבל בדיקה 40 שנה אחורה

יהודה חשאי:  ואלה, נראה לכם הגיוני? לא

שרה גולד: מועצה ציבורית, יש פה נציגי ציבור

שרה גולד:  המועצה גם משפיעה על כספים וכו'

שרה גולד:  חשוב לשמור על טוהר המידות

שרה גולד:  זה סעיף שקיים בכל חוק

יהודה חשאי: אנחנו לא מתכוונים להביא לכאן עבריינים

שרה גולד: לא, חלילה

שרה גולד:  זה לא אישי, אדוני

שרה גולד:  זה סעיף שקיים בכל חוק

יהודה חשאי: אנחנו ניתן לכם את ההצעה בנושא הזה

תמי סלע: הייתה שאלה נוספת שעלתה, ואני עכשיו עברתי לעמוד 4 לסעיף 7, כל מיני עילות להעברה מתפקיד

תמי סלע:  באמת נזהרים מלרשום סעיף כללי של העברה מתפקיד בשל תפקוד לקוי, כי זה מאפשר שיקול דעת רחב לגבי מועצה שהיא אמורה לשמור על איזושהי עצמאות מול השר הממנה, אבל יש כן את העילות המקובלות אם מישהו, בעצם נבצר ממנו למלא את תפקידו, ככה זה מנוסח

תמי סלע:  גם פה כמובן יש מקום לשיקול דעת אם עד כדי כך חילוקי הדעות קיצוניים, עד שכבר הוא לא יכול למלא את תפקידו, אולי זה ייכנס, וגם במצבים שהוא לא מגיע לישיבות באופן רציף, אפשר גם אז

תמי סלע:  אין סעיפים כאלה לגבי חברי מועצה

תמי סלע:  פה ושם יש לגבי מנכ"ל שזה באמת דמות וגם אז דורשים איזשהו רוב מיוחד וטעמים מיוחדים, כי נזהרים מהעברה מכהונה כשהגורם הממונה הוא גורם שיש לו את האג'נדה

יהודה חשאי: זה חל גם על נציגי המשרדים? לא, ולמה? גם הם לא מגיעים לפעמים

יהודה חשאי:  אלה מרשים לעצמם לא להגיע חופשי ועליהם לא בעיה

יהודה חשאי:  רק אם יש תקציב, איפה מחלקים שקל הם יבואו

תמי סלע: למה לא? אם הוא לא מגיע לישיבות ונבצר ממנו למלא?     

יהודה חשאי: שאלתי האם גם עליו חל הכללים האלה שאם הוא לא מופיע, שולחים אותו?     

תמי סלע: אני לא רואה פה שזה חל רק על חלק מהנציגים

תמי סלע:  גם הנבצר ממנו למלא את תפקידו וגם הסעיף שהוא נעדר

תמי סלע:  שתי העילות האלה הן כלליות לגבי כל חברי המועצה

שרה גולד: כן, זה לגבי כל חברי המועצה

שרה גולד:  אם הם נעדרים למשל משתי ישיבות רצופות, השר יכול להעביר אותם

יוסף טייב: בשיקול השר

שרה גולד: כן, אחרי זכות טיעון כמובן, אבל תפקוד לקוי

שרה גולד:  זה מאוד עמום

תמי סלע: יותר מזה, זה כתוב אפילו בלי יותר מידי שיקול דעת

תמי סלע:  "יעבירו השר מכהונתו בהודעה בכתב אם נבצר ממנו דרך קבע"

תמי סלע:  לגבי זה שהוא נעדר בלא סיבה מוצדקת, כן יש שם איזושהי התייעצות כדי להבין אם הסיבה כן מוצדקת, לא מוצדקת, למה הוא נעדר

יוסף טייב: מה נקרא בדרך קבע?      

שרה גולד: למשל אדם חולה

יוסף טייב: מה הכוונה בדרך קבע? היו ארבע ישיבות, הוא לא הגיע לשתיים מתוכן

תמי סלע: לא, לגבי ישיבות יש סעיף ספציפי

תמי סלע:  אם לא הייתה לו סיבה מוצדקת והוא נעדר לפחות משלוש או ארבע, פה צריך להחליט כמה

תמי סלע:  לגבי "נבצר ממנו דרך קבע", באמת אפשר לבדוק מה בדיוק הפרשנות בשטח שנותנים לזה, באיזה מצבים משתמשים בזה

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, אני מציע בסעיף 7(ב) לקצוב את זה בשבע שנים

יוסף טייב: שזה אמור להיות זמן המחיקה

שרה גולד: אני אבקש לבדוק את העניין הזה עם הגורמים שעוסקים אצלנו במשפט פלילי

יהודה חשאי: כמובן שאם זה אדם שהיה חלילה אונס או רצח, אני מאמין שלא מדובר שאנחנו בכלל נגיע לאחד כזה

יהודה חשאי:  אנחנו לא רוצים שכל אחד - - -      

יוסף טייב: השאלה איך אתה רושם את זה?     

שרה גולד: זה חשוב

שרה גולד:  אין לנו דרך לאכוף את זה

יוסף טייב: איזה דרך יש לי לבדוק את זה?     

יהודה חשאי: אתה יכול לרשום עבירת עוון, פשע או חטא

יהודה חשאי:  אתה יכול להוסיף

שרה גולד: זה בדיוק מה שחוק המידע הפלילי מבקש לעשות

יהודה חשאי: אני מסביר לך ותבדקי אותי ותחזרי בוועדה הבאה

יהודה חשאי:  כל מינוי של שר, אין תקופת מחיקה ואין תקופת התיישנות

יהודה חשאי:  הכול לשיקול דעת של היועצת המשפטית

שרה גולד: להבנתי זה לא - - -      

יהודה חשאי: אמרתי, אם אני טועה, אז אני מסכים ל-20 שנה

יהודה חשאי:  אני אומר לכם על עובדות

יהודה חשאי:  אני מבקש שזה יהיה בשבע שנים

יהודה חשאי:  אין לי בעיה שתוסיפו שם על עבירות כאלה מיוחדות, אבל בכללית זה צריך להיות תחום בשבע שנים, אלא אם כן מקרים קיצוניים

תמי סלע: אפשר להתאים את זה לתקופות המחיקה אבל נצטרך להתייעץ איתם כדי לא - - -     

שרה גולד: אני גם אגיד, בסעיף 36 לחוק המידע הפלילי כתוב שצריך לשקול את מהות העבירה וחומרתה, הזמן שחלף מיום ביצוע העבירה, גיל האדם ביום ביצוע העבירה, קיומם של פריטי רישום פלילי נוספים, כלומר זה ממש שיקול שצריך לשקול את כל - - -      

יהודה חשאי: יש זמן הגבלה אחורה?     

תמי סלע: את זה אני צריכה לבדוק

יוסף טייב: בואו נסכם ככה, אם יש הגבלה אחורנית, הכול בסדר

יוסף טייב:  אם אין הגבלה אחורנית נגביל את זה לשבע שנים

שרה גולד: כולל עבירות פשע?      

יוסף טייב: תמצאו את הנוסח

יוסף טייב:  לא

תמי סלע: אפשר ללכת לפי התקופות שיש, שאגב חלקן קצרות יותר

תמי סלע:  זה תלוי אם יש עבירות חמורות

יהודה חשאי: מסכים איתך

יהודה חשאי:  כל עוד שאנחנו נדע לקצוב כאן מה שכרגע קורה, זה עולם אחר לגמרי, ואני לא רוצה אחד שלפני 30 שנה היה לו איזה משהו ויעלו לי את זה פה, ולא משנה סוג העבירה

יהודה חשאי:  אנשים 30 שנה עשו דברים והיום יהיו פי עשר יותר טובים מאיתנו

תמי סלע: נבדוק את האפשרות אם זה לא חל

תמי סלע:  גם את זה שוב אני אבדוק למרות שאמרו לי שכן, אבל אני שומעת את מה שאתה אומר

יהודה חשאי: אתגרתי אתכם היום

תמי סלע: נכון, תמיד מאתגר וזה טוב

תמי סלע:  אנחנו בעד אתגרים

תמי סלע:  נבדוק את זה ואם לא, אז נקביל את זה לתקופות ששם

יהודה חשאי: זה הפלוס שיש ליועצת משפטית שיודעת הכול להגיד לי

תמי סלע: אנחנו בניגוד עניינים

יוסף טייב: סעיף 8

תמי סלע: נכון, לשם הגענו בעצם

תמי סלע:  הכנסתי פה גם את הסעיף החדש המקובל יותר בחקיקה בתחום הזה, שבעצם אם אין איזה סיבה מיוחדת, אז זה הסעיף שמכניסים לחוקים היום

תמי סלע:  אולי נקרא אותו ונראה אם יש לכם איזה הערות אליו

תמי סלע:       אולי רגע את הסעיף העקרוני ואז נחזור להגדרות, שזה מ-(ב)

תמי סלע:  (א) זה ההגדרות

תמי סלע:       	(ב) לא ימונה לחבר המועצה הציבורית ולא יכהן כחבר כאמור מי שבשל כהונתו יימצא, 		באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים אשר ימנע ממנו למלא את עיקר תפקידו במועצה 		הציבורית

תמי סלע:       זה לגבי המינוי

תמי סלע:  אחר כך יש לי על טיפול בעניין קונקרטי

תמי סלע:       	(ג) חבר מועצה ציבורית לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא שהטיפול בו יגרום לו להימצא 		במצב של ניגוד עניינים

תמי סלע:       	(ד) אם נודע לחבר המועצה הציבורית כי הוא עלול להימצא במצב כזה, יודיע על כך 			בהקדם האפשרי ליושב-ראש המועצה; היה חבר המועצה הציבורית היושב-ראש, יודיע על 		כך לשר

תמי סלע:       יש פה גם חריג

תמי סלע:  על אף האמור, אם חבר מועצה ציבורית מונה כנציג של גוף מסוים, אז הוא כן רשאי להביא בחשבון את ענייניו של אותו גוף ככל שהם קשורים לתפקידי המועצה הציבורית, ולא יראו אותו כמי שנמצא במצב של ניגוד עניינים

תמי סלע:       זה בעצם המתווה הכללי

תמי סלע:  אם אתה תדיר תהיה במצב של ניגוד עניינים שהוא מעיקר תפקידך, אתה בכלל לא יכול להתמנות

תמי סלע:  אם יש משהו קונקרטי נקודתי, אתה לא אמור לטפל בו, ואם אתה בא כנציג של גוף מסוים שקשור לפעילות המועצה, בהקשר הזה לא יראו אותך כמצוי במצב של ניגוד עניינים, ואז יש את ההגדרות שנכנסות לתוך העקרונות האלה

תמי סלע:       	"בן משפחה" – הוא בן זוג, הורה, הורה של הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות 			וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חם, חמות, נכד או נכדה, לרבות הורה חורג, 		סב חורג

תמי סלע:  (כל החורגים זה נקרא שלוב);     	"בעל עניין" – לפי הגדרתו בחוק ניירות ערך;     	"טיפול" – טיפול בעניין, זה אומר לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות 			בדיון, השתתפות בדיון או הצבעה או עיסוק בנושא מחוץ לדיון;     

יהודה חשאי: מה היה רע בסעיף הקודם?      

תמי סלע: הסעיף הקודם הוא סעיף ישן יותר מחוקים ישנים

יהודה חשאי: מה היה רע בו?     

תמי סלע: על ניגוד עניינים

תמי סלע:  עשו על זה עבודה במשרד המשפטים

תמי סלע:  אני לא יכולה להגיד לך שאני כל תג ותג יכולה להסביר

יהודה חשאי: כמו שרגילים לסבך כל דבר

תמי סלע: הציעו סעיף שהוא נכנס לכל החוקים החדשים

יהודה חשאי: אנחנו ממליצים להישאר בסעיף הקודם

תמי סלע: למה?     

יהודה חשאי: כי אנחנו רוצים קצת לחיות בחיים - - -      

תמי סלע: אתם מעדיפים את העולם הישן

יהודה חשאי: לא את העולם הישן

יהודה חשאי:  אין לנו משהו כרגע שאני רואה בעייתיות

יהודה חשאי:  אני חושב שאתם צריכים טיפה להשאיר שיקול דעת

יהודה חשאי:  הסעיף הקודם הוא כיסה את הכול מבלי להיכנס כאן למיליון דווקנויות שאני חושב שיכולים

יהודה חשאי:  גם אם חלילה מצאתי איזשהו עובד מדרגה שנייה שעובד במרכז, בעיריית ירושלים ומחר המועצה, יש חברי דירקטוריון שצריך שם, הוא חבר קרוב שלו שזה יכול להפיל את כל זה וישלח אותו הביתה

יהודה חשאי:  צריכים טיפה להשאיר שיקול דעת לוועדה, למועצה לראות מה אפשר, מה כן, מה לא

יהודה חשאי:  אם זה נוגע באופן ישיר לעובד, ודאי שלא

יהודה חשאי:  אם זה לא נוגע וזה נוגע לכלל תפקידו, זה משהו אחד

יהודה חשאי:  הניסיונות אלה - - -     

תמי סלע: הניסיונות הם לא לרעה

תמי סלע:  אני יכולה לתת לך שתי דוגמאות כי אתה אומר, עדיף את הישן ולא את החדש

תמי סלע:  כדאי לקרוא את הסעיפים

תמי סלע:  לדוגמה, הסעיף שמאפשר לנציג של גוף מסוים שמונה בהיותו נציג הגוף, לא להיחשב כמצוי במצב ניגוד עניינים בכל ההקשר של מה שקשור לגוף הזה, לא היה בסעיף הישן והוא דווקא מאפשר להמשיך להיות פעיל כי הוא משפר את ההסדר

יהודה חשאי: למה? בטח שהיה

תמי סלע: הוא לא היה

תמי סלע:  תקרא אותו

תמי סלע:  הוא חידוש בגלל שהסעיף הזה לא בא כדי להקשות, הוא בא כדי ללמוד מהניסיון ולשפר את הסעיפים כדי שהם יתנו מענה לסוגיות שהן מתעוררות בשטח

תמי סלע:  זה דבר אחד

תמי סלע:       הדבר השני שהוא לדעתי משפר ומאפשר יותר גמישות זה שבסעיף החדש כתוב שאתה לא יכול להתמנות, רק אם זה מונע ממך למלא את עיקר תפקידך במועצה

תמי סלע:  בסעיף הישן היה כתוב שאתה לא יכול להתמנות אם יש ניגוד עניינים בין תפקידך לעניין אחר או תפקיד אחר שלך, שזה הרבה יותר גורף, אז כדאי לקרוא את הסעיפים, אני חושבת, לפני שמחליטים לקחת את הישן

תמי סלע:  אם יש משהו ספציפי שמפריע אפשר לשקול אותו ולתקן אותו

יהודה חשאי: אני אגיד לך איפה הבעיה, היושב-ראש, בקטע הזה

יהודה חשאי:  לצורך העניין אם הוא יחליט למנות אחד ממשפחתו של הרב עובדיה למרכז הזה, יקום לי מחר, אל תצחקו

יהודה חשאי:  זה היה אמיתי הסיפור

יהודה חשאי:  התמניתי למנכ"ל המשרד

יהודה חשאי:  אני מספר עכשיו סיפור אמיתי

יהודה חשאי:  באתי למלא טופס ניגוד עניינים ובין היתר דובר שם משהו על הילולת הבבא סאלי

יהודה חשאי:  אני הנכד של הרב החאקי שהוא אח של הבבא סאלי

יהודה חשאי:  רצו לפסול אותי בניגוד עניינים מלטפל בהילולא כיוון שאני קרוב משפחה של האח של הבבא סאלי שנפטר לפני 40 שנה, אז תבינו עד איפה הדמיון יכול להיות

תמי סלע: אבל לא פסלו

יהודה חשאי: זה היה בטופס ומזל שמשרד המשפטים ידע להוריד מישהו שם

יהודה חשאי:  הדמיון במקומות מסוימים הוא ללא הפסקה

יהודה חשאי:  אני מחר ארצה למנות מישהו ממשפחתו של הרב עובדיה

יהודה חשאי:  תגידו, תשמע, זה ניגוד עניינים כי הוא מתעסק במורשת של אבא שלו וזה ניגוד עניינים וזה בעיה

יהודה חשאי:  לא רוצה את זה

שרה גולד: לא נראה שזה משנה, הנוסח הקונקרטי

יהודה חשאי: אני לא יודע

יהודה חשאי:  אני רוצה לצמצם - - -      

שרה גולד: אנחנו לא יכולים לכתוב בחוק "למעט" - - -     

יהודה חשאי: אני רוצה לצמצם את הדברים האלה ולומר לכם, יש לכם רצון טוב אבל הדמיון עולה מעל כל רצון של סעיפים

שרה גולד: אדוני בסוף לא נפסל, נכון? זה סעיף לא רלוונטי

תמי סלע: סעיף ניגוד עניינים הרי יש כי זה דבר שהוא בסיסי במועצות כאלה

תמי סלע:  הדוגמאות שאתה נותן, דווקא אני חושבת הסעיף החדש יכול לתת להן מענה גם בזה שזה רק עיקר תפקידו וגם אם הוא בא למשל בשם העמותה

יהודה חשאי: זה עיקר תפקידו, למורשת מרן

תמי סלע: הוא מאפשר לבחון האם זה כן עיקר, האם זה מפריע לו באמת

יהודה חשאי: מה שאני אמרתי כרגע, הוא יהיה במצב ניגוד עניינים תדיר כי אבא שלו שמת יהיה שם

שרה גולד: זה יצטרך להיבדק פרטנית

שרה גולד:  אין לי תשובה קונקרטית לזה והנוסח הקונקרטי לא משנה

יוסף טייב: שרה, איך את בודקת את זה?     

שרה גולד: אין לי תשובה לזה

שרה גולד:  אני יכולה לבדוק את זה

יהודה חשאי: אז מעכשיו תכניס את הסעיף שאפשר לשים בן משפחה במסגרת - - -      

שרה גולד: אני לא בטוחה שזה ניגוד עניינים

שרה גולד:  אני צריכה לבדוק את זה

יהודה חשאי: את אומרת לא

יהודה חשאי:  אני אומר לך שאמרו לי - - - 

יהודה חשאי:  אח של סבא שלי, אמרו לי את זה

תמי סלע: אני דווקא חושבת שהחריג הספציפי החדש שאומר שאם אתה בא בשם גוף מסוים, הרי הם יבואו בשם אותה עמותה כנראה, כנציג ציבור של גוף שעיקר עיסוקו ופעילותו בהנצחה, ואז יש לי בדיוק את החריג שנועד למצבים האלה

תמי סלע:  הרי לא הגיוני שאם אתה ממנה נציג של גוף מסוים, הוא לא יכול להביא את עניינו של אותו גוף לדיונים במועצה

תמי סלע:  בשביל זה מינו אותו ולזה נועד החריג

תמי סלע:  לדעתי זה ייתן לזה מענה

שרה גולד: דווקא הנוסח החדש הוא במובן הזה מאפשר יותר גמישות והוא באמת מתאים את המצב המשפטי למצב בשטח

יהודה חשאי: אנחנו צריכים לקבל החלטה כרגע, היושב-ראש?     

יוסף טייב: לא

יהודה חשאי: אוקיי

יהודה חשאי:  אנחנו נלמד את הסעיף הזה לעומק וניתן תשובה

יהודה חשאי:  אין לי בעיה חוץ מאם לא הייתי רואה את השיקול דעת - - -      

אברהם בצלאל: בגלל שיהודה רואה את הנולד - - -      

יהודה חשאי: לא רואה

יהודה חשאי:  אני חי את הנולד

אברהם בצלאל: אנחנו מחפשים כמה שיותר, איך אומרים, שלא נבוא לדיונים או פרשנויות

אברהם בצלאל:  הוא מכיר את הפרשנויות של יועצים משפטיים וכל הדברים, מה בדיוק התכוונו בחוק וכל אחד מפרש את זה לכיוון השני

תמי סלע: אוקיי, אז תעברו על הסעיף הזה

תמי סלע:       תוקף פעולות		9

תמי סלע:  קיום המועצה הציבורית, סמכויותיה ותוקף החלטותיה ופעולותיה לא 				ייפגעו בשל כך שטרם מונו כל חברי המועצה, בשל הפסקת כהונה של 				חבר מחברי המועצה הציבורית או מחמת ליקוי במינוי או בהמשך 					כהונתו של חבר המועצה הציבורית, ובלבד שמכהנים בה רוב חבריה

יהודה חשאי: מצוין

שרה גולד: סליחה, הערה קטנה

שרה גולד:  בשל כך שטרם מונו כל חברי המועצה, זה בדרך כלל לא מופיע בגלל שלהיפך, אנחנו רוצים לכבד את כוונת המחוקק, אם הוא רצה למנות את כל החברים שימנו

שרה גולד:  אם בהמשך נתפנה מקומו, אנחנו לא רוצים להפסיק את הפעילות של המועצה אבל חשוב, זה גם לפי הפסיקה, שבשביל שהגוף יקום ימונו מלכתחילה כל החברים שהמחוקק קבע

יהודה חשאי: מצאתם את הלקונה, כשהשר שאחראי על החברות הממשלתיות והמנכ"לית רבים ולא חותמים, מה עושים?      

יוסף טייב: יש דבר כזה, יהודה?     

יהודה חשאי: את באה למנות מישהו והוא לא חותם, מה את עושה?      

שרה גולד: חוק החברות הממשלתיות זה לא חברה ממשלתית

יהודה חשאי: היום אני לא יכול כי אין שר שחותם

שרה גולד: דווקא אנחנו רוצים לקיים את כוונת המחוקק

שרה גולד:  גם אם המחוקק קבע תשעה חברים, אנחנו רוצים שלפחות מלכתחילה הם ימונו

שרה גולד:  בהמשך אחד חלילה יתפטר, חולה, זה סיפור אחר, אבל מלכתחילה שהם ימונו

יהודה חשאי: ודאי, זה הכוונה

תמי סלע: אם זאת הכוונה אז באמת את זה צריך להוריד

תמי סלע:       פרק ג': יום הרב עובדיה יוסף      

תמי סלע: אתם רוצים גם פה להוסיף?     

יוסף טייב: יום מרן הרב עובדיה יוסף

יהודה חשאי: יום מרן הרב עובדיה יוסף וצריך להיות רשום זצ"ל

תמי סלע: בכל מקום שכתוב?     

יהודה חשאי: אני חושב

יוסף טייב: אין מניעה לרשום

תמי סלע: "ביום זה" – אז פה בעצם היה שיח עם משרד החינוך

תמי סלע:  גם במקום "מוסדות חינוך", נחזור על הנוסח שקיים בחוקים האחרים המקבילים, "בתי ספר"

תמי סלע:  זה גם לבקשת - - -      

שרה גולד: לא הבנתי, אנחנו במוסדות חינוך

תמי סלע: מוסדות חינוך שמדבר על בתי ספר ולא על מוסדות חינוך כדי שלא יבינו מזה שהכוונה לעוד מוסדות שעוסקים בחינוך שלא הייתה הכוונה לעסוק בהם

תמי סלע:  הסתכלתי בחוקים המקבילים

תמי סלע:  כותבים תמיד בתי ספר

תמי סלע:  אחת מבין הגרסאות שמופיעות בשורות השלישית ואילך, אז -      	בבתי ספר לפי שיקול דעת מנהל בית הספר יוקדש זמן ללימוד פועלו וחזונו של מרן הרב 		עובדיה יוסף

תמי סלע: זה בסדר?     

שרית חאיק שפיגלשטיין: כן

יוסף טייב: זה בהסכמה עם משרד החינוך

תמי סלע: אוקיי

תמי סלע:  לא צריך את הסיפא אני חושבת, נכון? ברור שהוא רשאי לקבוע חוזר מנכ"ל

תמי סלע:  הוא לא חייב

יהודה חשאי: הוא רשאי לקבוע, הוא לא חייב

תמי סלע: השאלה אם צריך לציין את זה

תמי סלע:  אני לא חושבת שצריך

תמי סלע:  בדרך כלל לא מציינים

שרית חאיק שפיגלשטיין: לא צריך

יהודה חשאי: אין צורך

תמי סלע: 	(2) יתקיים כנס עיוני לזכרו של הרב עובדיה יוסף

תמי סלע:  את הכנס תארגן המועצה הציבורית 		וידונו בו נושאים מעולמו וברוח חזונו של הרב עובדיה יוסף

יהודה חשאי: יש כאן טעות, אני חושב

יהודה חשאי:  המועצה היא לא גוף שמנהל תקציבים

יהודה חשאי:  המשרד הוא מנהל את זה

יהודה חשאי:  התקציב יושב במשרד

יהודה חשאי:  בעצם המועצה היא גוף שהוא המנחה

יהודה חשאי:  הוא הוועד המנהל שלנו שאומר לנו מה לעשות בקטע הזה, לכן אני חושב שיש טעות בניסוח כאן שבעצם המשרד יכול לארגן כנסים לזכר של הרב עובדיה, יום עיון כזה

יהודה חשאי:  אם אנחנו אחראים על החוק הזה והתקציב יושב אצלנו, אז אנחנו מארגנים כמובן בשיתוף יחד עם המרכז

יוסף טייב: בשיתוף או על ידי?     

יהודה חשאי: בעצם מי שמנחה אותנו איך לעשות, מה לעשות זה הם

יהודה חשאי:  כשאני נותן את הכסף הזה אנחנו נצטרך להוציא קול קורא למפיק או למקום איפה עושים, איך עושים, מה עושים

יהודה חשאי:  אני חושב שיש כאן אי הבנה

יהודה חשאי:  מי שעושה זה המשרד

יהודה חשאי:  הגוף הזה, אין לו אפשרות לארגן ועדת מכרזים, להוציא עכשיו כספים

יהודה חשאי:  אין לו את הדברים האלה

יהודה חשאי:  מי שמקבל את התקציב זה המשרד, אם אני הבנתי נכון, בכל החוק הזה

תמי סלע: אני לא רואה עם זה בעיה

יוסף טייב: אבל מי מוציא את זה לפועל?     

יהודה חשאי: המשרד מוציא באמצעות המרכז

יהודה חשאי:  המרכז אומר, רבותיי, זאת תוכנית הפעולה, זה מה שצריך לעשות, תיישמו לי את זה

שרה גולד: באמצעות איזה מרכז? אם המשרד רוצה להתקשר עם גוף שיסייע - - -      

תמי סלע: המשרד יארגן

שרה גולד: המשרד יארגן, כן, אם יוציא מכרז

יהודה חשאי: זה מה שאני אמרתי

יהודה חשאי:  אמרתי שלא יכול להיות שהמרכז הוא מארגן את הכנס - - -      

שרה גולד: המועצה אתה מתכוון

יהודה חשאי: המועצה, כי המועצה היא לא גוף כזה שיש לה את זה

אברהם בצלאל: תאמין לי, כל הכבוד שאתה פה

אברהם בצלאל:  הבאת דבר נכון מאוד שאני מתפלא שלא שמו לב, וטוב שאתה נמצא פה

יוסף טייב: יהודה, הערה חשובה

תמי סלע: 	הכנסת תקיים דיון מיוחד לציון יום הרב עובדיה יוסף במועדו או במועד סמוך

יהודה חשאי: בגלל שתלוי מתי זה נפל

תמי סלע: 	חל ג' בחשון בשבת, יקוים יום הרב עובדיה יוסף ביום א' שלאחריו

יהודה חשאי: אני חושב שאנחנו עושים טעות, אדוני היושב-ראש

יהודה חשאי:  אם אתה מדבר על הכנסת, אתה לא רוצה שזה יהיה ביום ראשון

אברהם בצלאל: יום ראשון זה בעייתי

יוסף טייב: ג' הוא לא חל על הכנסת

אברהם בצלאל: נגיד חל ג' בשבת - - -      

יהודה חשאי: אם אתה אומר שזה חל ביום שבת, ג' חשון, ואתה אומר יקוים ביום שלמוחרת היום של הרב עובדיה בכנסת, זה אומר יום ראשון

יהודה חשאי:  אני אומר לך שהסעיף הראשון שכתבת – הכנסת תקיים דיון – תמחקו את סעיף ג'

יהודה חשאי:  להערכתי צריך למחוק את סעיף ג'

יהודה חשאי:  סעיף ב' מכסה אותך למה שאתה רוצה, איך שאתה רוצה לתאם

יוסף טייב: בסדר גמור, אתה צודק

יהודה חשאי: סעיף ב' מכסה אותך במקום סעיף ג'

אברהם בצלאל: אתמול עשינו את ז'בוטינסקי במקום היום למשל, כי זה היה אמור להיות היום

אברהם בצלאל:  במקרה שזה קרה שבת אתה מעדיף שזה יהיה ביום שני ולא ביום ראשון

יוסף טייב: לגבי מוסדות המדינה נצטרך את סעיף ג'

תמי סלע: יש נוסחים שאומרים בשבוע שלאחריו או ביום סמוך שלאחריו בלי לנקוב - - -     

יהודה חשאי: אני אתן לכם תשובה פשוטה

יהודה חשאי:  המועצה היא תקבע את היום ביום שזה נופל בשבת

יהודה חשאי:  תנו למועצה

יהודה חשאי:  המועצה מחליטה שזה יום חמישי או שני לאחר מכן או ראשון

תמי סלע: אני אחפש לזה נוסחים שהם לא מקבעים אותנו - - -     

יהודה חשאי: זה בדיוק דווקא התפקידים של המועצה, של הנצחת הרב עובדיה, אני חושב

יהודה חשאי:  אדוני היושב-ראש, תמצאו את הניסוח

יוסף טייב: בסדר, אנחנו נמצא לזה פתרון

יהודה חשאי: אני חושב שאם אנחנו נסמיך את המועצה לקבוע את היום, היא, יש לה את הראיה הכוללת

יהודה חשאי:  היא יכולה להתייעץ, היא שומעת

יוסף טייב: הבעיה שאתה נכנס למקום שזה ירצה ככה וההוא ירצה ככה

תמי סלע: כמספר חברי המועצה מספר הדעות, אז כן נותנים איזשהו פתרון בחוק שהוא פותר את זה בלי להתקבע ליום ראשון

יהודה חשאי: סעיף ב' הוא מצוין לכול

תמי סלע: ברוח הדברים האלה אבל שזה יחול גם על שאר הגורמים שפועלים

תמי סלע:      פרק ד': פעולות חינוכיות ערכיות ומלגות     

תמי סלע: פה בעצם הייתה לנו הערה

תמי סלע:  אני לא יודעת אם היא נמצאת פה עכשיו, של משרד התרבות או משרד ראש הממשלה לגבי מוסדות המדינה שזאת עמומה מידי

תמי סלע:  מוסדות חינוך ירד מפה בעקבות ההסכמות

שרית חאיק שפיגלשטיין: כיוון שפעולות חינוכיות נותרו, אז יש פה איזשהו ספק למה אנחנו מתכוונים כשאנחנו מדברים על מוסדות המדינה

יהודה חשאי: על אבי מעוז מדברים פה

שרית חאיק שפיגלשטיין: או שנתייחס לסעיף הקודם שהוא דיבר על בתי ספר ונחריג אותם פה, או שנוריד את החינוכיות

יהודה חשאי: מה פתאום

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו לא רוצים את הקשר למוסדות החינוך כאן, לבתי הספר כאן

יהודה חשאי: ודאי שאנחנו רוצים

יוסף טייב: אבל איחדנו אותם

שרית חאיק שפיגלשטיין: לא, אנחנו משאירים את זה לשיקול דעת של מנהל המוסד

שרית חאיק שפיגלשטיין:  זה תמיד יהיה

שרית חאיק שפיגלשטיין:  או להתייחס לסעיף ולהחריג את הסעיף הקודם, את סעיף 10 - - -     

יוסף טייב: אגב, אבל הסמכות נמצאת אצל השר

יוסף טייב:  כפי שיקבעו השרים הנוגעים בדבר, אז אני משאיר את הסמכות אצל שר החינוך

שרית חאיק שפיגלשטיין: לא

שרית חאיק שפיגלשטיין:  הסעיף הקודם מתייחס לבתי הספר

יהודה חשאי: הנה, אבל "יקבעו השרים הנוגעים בדבר"

יוסף טייב: אני מדבר על סעיף 11

יהודה חשאי: בסעיף 11 כתוב "כפי שיקבעו השרים הנוגעים בדבר"

שרית חאיק שפיגלשטיין: אני מבינה

יהודה חשאי: אם שר החינוך נוגע בדבר, הוא יקבע

שרית חאיק שפיגלשטיין: לא

שרית חאיק שפיגלשטיין:  שר החינוך ביקש שסעיף 10 יישאר כפי שהוסכם וסעיף 11 לא פתאום יבוא ויגבר על מה שקבוע בסעיף 10

שרית חאיק שפיגלשטיין:  שלא יהיה חוסר בהירות

יהודה חשאי: אבל הוא שם בסעיף 11

יהודה חשאי:  אם הוא לא קובע, אני לא יכול ליישם אותו

שרית חאיק שפיגלשטיין: סעיף 10 מבחינתנו מתייחס לבתי ספר

שרית חאיק שפיגלשטיין:  סעיף 11 מדבר על מוסדות מדינה

יהודה חשאי: יש לך את הסיפא?     

שרית חאיק שפיגלשטיין: יש לי, בוודאי

יהודה חשאי: ואף על פי כן שהוא שם והוא קובע - - -      

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו חושבים שיש פה חוסר הלימה בין סעיף 10 ל-11

שרית חאיק שפיגלשטיין:  אנחנו מבקשים שזה יסודר

תמי סלע: יש לי הצעה, שבסעיף הכללי 10(א) לא נתייחס בצורה המפורטת שהתייחסנו לבתי הספר אלא נכתוב יתקיימו פעולות חינוכיות ערכיות לפי הפרק שעכשיו אנחנו מסתכלים עליו, פרק ד'

שרית חאיק שפיגלשטיין: לא, לא, אנחנו לא רוצים

תמי סלע: שנייה, תקשיבי עד הסוף

תמי סלע:  בפרק ד' יהיו שני סעיפים, אחד על בתי ספר בדיוק בנוסח שרציתם, פעולות בבתי ספר, והשני הוא יהיה על מוסדות מדינה כמו הנוסח, ואז זה מאוד ברור

שרית חאיק שפיגלשטיין: מה ייאמר ב-10(א)?     

תמי סלע: ב-10(א) יהיה כתוב – פעולות חינוכיות ערכיות לפי המפורט בפרק ד', ואז יש לי על בתי ספר שזה בשיקול דעת וזה מאוד ברור, זה סעיף ספציפי

תמי סלע:  מקובל?     

שרית חאיק שפיגלשטיין: מקובל

יהודה חשאי: אני רוצה שתזכרו שההבדל בין סעיף 10 ל-11 הוא אחד

יהודה חשאי:  זה מדבר על יום ספציפי וזה מדבר על כלל השנה

יהודה חשאי:  זה מה שחשוב שתבינו

יהודה חשאי:  אנחנו לא יכולים לחבר בין הסעיפים ולהעלים אותו, כי סעיף 10 מדבר על יום - - -     

תמי סלע: גם פה זה ביום הרב

תמי סלע:  גם הפעולות שבפרק ד' מתייחסות ליום הרב

יהודה חשאי: איפה?      

תמי סלע: לא המלגות, הפעולות החינוכיות-ערכיות כי זה הנוסח שהוצע, וככה בדרך כלל זה בחוקים

יהודה חשאי: אני חושב שיש כאן איזושהי אי הבנה

יהודה חשאי:  אני אסביר לכם למה זה לא נכון, כי סעיף 12 לא קשור ליום מרן

תמי סלע: 12, לא

תמי סלע:  11, כן

יהודה חשאי: גם 11 וגם 12 זה לא אותו פרק

תמי סלע: יש פה שאלה מהותית ושאלה של - - - , האם את הסעיף שמדבר על קיום פעולות וטקסים במוסדות המדינה לפי מה ששרים יקבעו, כל אחד בתחומו, רוצים לעשות כמשהו כללי יותר או להתייחס ליום הספציפי

יוסף טייב: אני לא רוצה להגביל פה

יוסף טייב:  שיאפשרו למשך כל השנה וכמובן גם ביום מרן

תמי סלע: אוקיי

יוסף טייב: כמובן כפי שיקבעו השרים

תמי סלע: או במועדים אחרים ואז באמת לגבי היום – זה פחות מתאים להפנות, אז אני צריכה להגיד משהו כללי - - -      

יוסף טייב: ולהחריג בסעיף 11 את משרד החינוך

תמי סלע: אולי כן יהיה יותר מתאים את הסעיף המפורט להכניס

יוסף טייב: שרית, בסדר? נחריג אתכם בסעיף 11

שרית חאיק שפיגלשטיין: בסדר

שרית חאיק שפיגלשטיין:  רק שיהיה ברור שבמערכת החינוך לא יוקדש יום מיוחד

יוסף טייב: זה מופיע בסעיף 10

תמי סלע: לא, זה מופיע כרגע שבשיקול דעת של מנהל מוסד החינוך

תמי סלע:  זה כן אפשרי

שרית חאיק שפיגלשטיין: טוב, אנחנו נצטרך לראות את הנוסח, בסדר?      

תמי סלע: לעניין הזה הקראתי נוסח שהוא בהמשך למה שאתם שלחתם – בבתי ספר לפי שיקול דעת מנהל מוסד החינוך יוקדש זמן ללימוד פועלו וחזונו של הרב עובדיה יוסף

תמי סלע:  פה זה מופיע כרגע אלא אם תגידו שלא, בתוך הסעיף של יום הרב עובדיה יוסף

תמי סלע:  אפשר גם את זה להכניס כמשהו יותר פתוח בסעיף של הפעולות, במועד זה או במועד אחר

יוסף טייב: אוקיי, גם אפשרות

תמי סלע: בסדר?     

יוסף טייב: בסדר גמור

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו נבקש לראות את הנוסח

שרית חאיק שפיגלשטיין:  אני מניחה שהדיון הבא יתחיל עם הנוסח

יוסף טייב: אנחנו חייבים לסיים

תמי סלע: את הפרק הזה, מלגות – משרד החינוך, בהמשך לשיח, יהיה רשאי להקצות, זה לא חובה –      	מלגות לימודים במסגרת חלוקת מלגות על ידי המשרד לשם מחקר בנושאים הקשורים 		לפועלו ולחזונו של הרב עובדיה יוסף לפי כללים שיקבע - - -      

אברהם בצלאל: מרן

תמי סלע: אמרתי, אני בכל החוק אוסיף את זה

תמי סלע:       		שיקבע שר החינוך ובכפוף לתקציב ייעודי בהתאם לאמור בסעיף 13

שרית חאיק שפיגלשטיין: פה אנחנו רוצים גם להגיב, שמלגות הן בכפוף לתוספת תקציבית שצריכה להיות ממשרד האוצר, לא ממשאבי משרד החינוך

יוסף טייב: בכפוף לתקציב ייעודי בהתאם לסעיף 13

תמי סלע: כשנגיע לסעיף 13 תצטרכו אם אתם מציעים, להוסיף שם משהו בסעיף 13 בהקשר הזה של התקציב למלגות

שרית חאיק שפיגלשטיין: אנחנו נציע איזשהו נוסח

תמי סלע: בסדר

תמי סלע:      	(ב) המשרד לשירותי דת רשאי להקצות מלגות לסטודנטים לשם מחקר בנושאים 			הקשורים לפועלו ולחזונו של הרב עובדיה יוסף, לפי כללים שייקבע השר

אברהם בצלאל: לגבי מה שהערת קודם, ב-13 זה כבר כתוב ששר האוצר - - - הצעת תקציב כפי - - -      

יוסף טייב: לא, אבל היא רוצה שההחלטה תהיה בידי שר החינוך

אברהם בצלאל: היא רצתה את שר האוצר בנושא הזה

אברהם בצלאל:  זה כתוב בסעיף הבא

תמי סלע: זה נכון, ב(א), אבל עוד לא קראנו

אברהם בצלאל: גם ב-(ב) זה כתוב

יוסף טייב: תמי, אנחנו צריכים לסיים

יוסף טייב:  רק אני רוצה לגבי 12(ב) – "המשרד לשירותי דת רשאי להקצות מלגות לסטודנטים" – לאו דווקא לסטודנטים

תמי סלע: אם הם לומדים אז זה דרך משרד החינוך

יוסף טייב: אבל הם לא סטודנטים

יוסף טייב:  אברכים למשל לא סטודנטים

תמי סלע: יש תמיכות כלליות של המשרד שתומכות בכל מיני גורמים ופעילויות

תמי סלע:  פה מדברים על מלגות לצורך מחקר

תמי סלע:  מי שעוסק במחקר בדרך כלל זה תלמידים וסטודנטים

תמי סלע:  זה לא מלגות כלליות

אברהם בצלאל: כן, אבל יש גם אברכים היום שעוסקים במחקרים

אברהם בצלאל:  יש כוללים למחקר

אברהם בצלאל:  יש כוללים שהם ספציפי לדברים האלו

תמי סלע: צריך לראות איך מגדירים את זה כדי שזה לא יהיה פתח לדברים - - -      

אברהם בצלאל: ברגע שאת כותבת סטודנטים, אז נעלת כאילו רק אוכלוסייה מאוד מסוימת

תמי סלע: אוקיי, אז אני אבדוק אם יש איזושהי הגדרה

תמי סלע:  אני אחפש דרך לפתוח את זה יותר

יוסף טייב: יש התייחסות? חנן? אני יודע שלישיבה הבאה אבל הוא כבר פה, אז אני נותן לו

חנן ארליך: אני הייתי שמח להשתתף בישיבה הנוכחית, אך נבצר מבעדי

חנן ארליך:  הגעתי רק לדקות האחרונות

חנן ארליך:  עו"ד שרה גולד ייצגה אותי בנאמנות

יוסף טייב: בהחלט

חנן ארליך: אני בטוח

חנן ארליך:  אני רק אחזור ואדגיש שתי נקודות שהבנתי שדובר עליהן, שחשובות לנו ואנחנו רואים בהן בעייתיות

חנן ארליך:  הראשונה זה העניין של הקמת המרכז, שאנחנו לא חושבים שזה עניין שמתאים לחקיקה

חנן ארליך:  לא נדרשת חקיקה

חנן ארליך:  זה לא נמצא בתבניות חקיקה דומות וככל שאין קושי משפטי אפשר לעשות את זה בדרך של לכל היותר החלטת ממשלה, אולי אפילו פחות מכך, בסיכום בין המשרד ועיריית ירושלים

חנן ארליך:       הנקודה השנייה זה נושא התמיכות

חנן ארליך:  אנחנו רואים בעייתיות רבה בהקדשת תמיכות ייעודיות לרב עובדיה יוסף לא לכשעצמו, אלא כרב ראשי שעד כה עמותות שהנציחו את זכרו נתמכו יחד עם כל שאר העמותות שהנציחו את זכרם של רבנים ראשיים שהלכו לעולמם, בתמיכות שמתקיימות כבר היום, והעמותות שמנציחות את הרב עובדיה יוסף מקבלות שם נתח נכבד מאוד, כ-30%–40% כבר כיום

חנן ארליך:  אפשר להגדיל שם את התקציב אם יש צורך

חנן ארליך:  אנחנו רואים בזה פגיעה בשוויון

חנן ארליך:  כמובן שאני צריך לומר שככל שיש כוונה לאיזה תמיכה ייעודית לעמותה כזו או אחרת, זה דבר שאנחנו חושבים שהוא משהו עולה כדי מניעה משפטית מבחינתנו ואנחנו נבקש שזה לא יקרה

יוסף טייב: אוקיי

יוסף טייב:  אני רק רוצה לומר שאני גם הבעתי את דעתי ואמרתי את זה לשרה במשך הדיון, שעצם הצעת החוק היא בשביל לשבור את השוויון

יוסף טייב:  אני מדבר כמציע החוק

יוסף טייב:  אני לא מציע את החוק כדי להשוות את הרב עובדיה יוסף לרבנים הראשיים לישראל ולא מכוח זה שהוא היה רב ראשי אני מביא את החוק

יוסף טייב:  אני מביא את החוק מכוח זה שהוא היה הרב עובדיה יוסף שהיה גם רב ראשי לישראל, לכן אני חושב שכן יש מקום לעשות את השינוי, אבל בסדר, אני שמעתי את מה שאמרתם ואנחנו נראה איך אנחנו - - -      

תמי סלע: הייתה פה הצעה שננסה לנסח אותה, שבסעיף של התמיכות היא לא עונה בדיוק על מה שאתם מעירים אבל היא כן לוקחת את זה בחשבון, שהתמיכות שייקבעו יהיו בהתחשב בתמיכות הכלליות שקיימות, אם קיימות בהקשר הזה, שבאמת הכוונה היא למצוא את הייחודיות שהיא מעבר לתמיכה במוסד שמנציח רב ראשי לשעבר ותוך מניעת כפל תמיכות

תמי סלע:  צריך אולי להכניס איזשהו מאפיין שייתן לזה ביטוי, שזה כאילו אישיות שעומדת בפני עצמה מעבר להיותה רב ראשי לשעבר

יוסף טייב: טוב, אני נועל את הדיון