ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 87, 2023-07-18 00:00

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בוקר טוב לכולם, היום כ"ט בתמוז תשפ"ג, 18 ביוני 2023, אנחנו פותחים את הדיון בוועדת הבריאות בנושא שכיחות סרטן העור בישראל ופעולות למניעת המחלה, זהו דיון מעקב במלוא שנה להכרזה על התוכנית הלאומית למניעת סרטן העור, בעקבות נסיבות משפחתיות משמחות של יו"ר הוועדה אוריאל בוסו, אני אנהל את הדיון היום ואנחנו נתחיל לדון בנושא מאוד מאוד חשוב, אני מודה לכל המשתתפים שהגיעו, יש לנו גם משתתפים בזום

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      סרטון העור הוא אחד מסוגי הסרטן השכיחים ביותר בישראל, בכל שנה נפטרים מהמחלה כ-200 אנשים, בגלל היותה של מדינת ישראל מדינה שטופת שמש, מקרי סרטן העור הם רבים, גם ברמה עולמית, הסוגים השכיחים של סרטן העור נוצרים עקב קשר גומלין של נטייה גנטית של החולה לבין הפיכתו לקרינה אולטרה סגולה, מה שנקרא קרינת UV של השמש

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      במאמר שפורסם כבר בשנת 2009, דובר על הקשר בין התחממות הגלובלית לתחלואה בסרטן העור, התחזית היא שבהתאמה להתחממות הגלובלית ושינוי האקלים כך יעלו גם מקרי המלנומה, בניגוד למחלות סרטן רבות, לסוג סרטן זה ישנן פעולות רבות שניתן לבצע על מנת למנוע את המחלה ולגלות אותה מוקדם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      בשנת 2014 פורסם דו"ח מבקר המדינה אשר התייחס לתחלואה בסרטן העור ובו המלצות ברורות לפעולות אותן יש לנקוט בתחומים שונים, על מנת לצמצם את מספר חולי סרטן העור במדינת ישראל, היום בדיון בזכות העבודה המאומצת מאוד של מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ד"ר רוני בלנק, נבין מה נעשה בתשע השנים האחרונות לתיקון הליקויים שנעשו בדו"ח המבקר בכל משרדי הממשלה וגורמים אחרים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      בשנה שעברה בוועדת הבריאות, לקח על עצמו משרד הבריאות להוביל תוכנית לאומית עקבית ומתמשכת למניעת סרטן העור, כדי לצמצם חשיפה של האוכלוסייה לקרינה ולעלות את המודעות למחלה, חשיבות לגילוי מוקדם והצלת חיים, אכן התוכנית דורשת הוצאה כספית, אך ליתר דיוק זו השקעה לבריאות הציבור, העמותה הישראלית לסרטן העור מצאה על ידי הערכה כלכלית למניעת סרטן העור בישראל כי בטווח הארוך תוכניות ההתערבות השונות מחזירות את ההשקעה בהן, ומפחיתות את נטל המחלה על המדינה, בכל מידת הביצוע של ההוראות, התקנות ואכיפתן בשטח, תתקיימנה בהיקף גבוהה מהמצב היום, הערך הכלכלי והבריאותי יהיה משמעותי

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      היום בדיון נשמע ממשרד הבריאות כיצד קודמה התוכנית הלאומית למניעת סרטן העור, האם היא תוקצבה מספיק ובכמה, מהם היעדים והמטרות שהוקצו לה, מהם זמני הביצוע

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      משרד החינוך ישתף על תקנות סככות הצללה בגני ילדים, בבתי הספר וכמובן על פעילות חינוכית הסברתית חכם בשמש

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      משרד העבודה יעדכן אותנו כיצד יתבצע פיקוח על מעסיקים כשהעובדים שלהם חשופים לעבודה בחוץ בשמש

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      האם נמצאים כאן נציגים של משרד הביטחון או בזום? לא, חבל היינו שמחים לדעת אילו פעולות צה"ל עושה על מנת להגן על החיילים מפני חשיפה לשמש וקרינה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      נשמח לשמוע גורמים נוספים המעורבים בתוכנית הלאומית מה נעשה ומה מתוכנן בנושא, נתחיל את הדיון היום במצגת של מרכז המידע והמרחק של הכנסת, שפורסם בתאריך 17 ביולי 2023, אתמול, יציג לנו את הדו"ח ד"ר רוני בלנק אשר עשה את המחקר שאושר על ידי שלי לוי, מחקר מעמיק בנושא, בבקשה

רוני בלנק: תודה רבה, רוני בלנק, מרכז המחקר והמידע של הכנסת

רוני בלנק:      אנחנו נתבקשנו לבחון פעילות בהתמודדות עם סרטן העור בישראל, אני רק אציין שעוד מעט יהיה אפשר למצוא את המסמך המלא באתר של מרכז המחקר והמידע

רוני בלנק:      בואו נתחיל, בעצם כמו שציינה היו"ר, סרטן העור הוא ממחלות הסרטן השכיחות, ארגון הבריאות העולמי מעריך שמידי שנה יש כ-1

רוני בלנק: 5 מיליון אבחנות חדשות של סרטן העור, אנחנו על שני סוגים עיקריים של סרטן העור כמו שאפשר לראות בתרשים, הסוג הראשון סרטני עור שאינם מסוג מלנומה, אלו סרטנים שכיחים יותר, אבל פחות קטלניים, הרישום הלאומי לסרטן לא אוסף עליהם נתונים וסרטן מסוג מלנומה שהוא פחות שכיח אבל יותר קטלני, על המחלה הזו אכן נאספים נתונים ברישום הלאומי לסרטן, אני מדבר בעיקר על סרטן מסוג מלנומה

רוני בלנק:      מה שזה אומר בעצם שהמידע שיש לנו על סרטן העור הוא בהכרח חלקי ולא ידוע מה היקף התחלואה בפועל בישראל, בעיקר בהתחשב בכך שמדינת ישראל היא מדינה שטופת שמש ושמש היא גורם סיכון מרכזי לסרטן העור

רוני בלנק:      נתחיל עם תמונת מצב, הנתונים המעודכנים ביותר שבידנו מתייחסים לסוף שנת 2020 בנקודת הזמן הזו, חיו בישראל בערך כ-8,200 אנשים שאובחנו עם מלנומה בין השנים 2016-2020, מתוכם כ-57% אובחנו עם מלנומה חודרנית, כלומר שמאובחנים בשלב שבו הגידול חדר מהרקמה שבה התגלה לרקמות אחרות וכ-43% מאובחנים עם מלנומה ממוקדת כלומר, גידול שלא חדר מהרקמה שבה הוא התגלה, אני כבר אדגיש ואגיד שסיכויי ההחלמה והריפוי הם גבוהים יותר בשלבים המוקדמים של המחלה לעומת בשלבים המאוחרים שלה

רוני בלנק:      כאן אפשר לראות את הנתונים על חולי המלנומה החדשים שאובחנו בשנת 2020, בשנה הזו אובחנו כ-1,800 חולי מלנומה חדשים, הם קצת פחות מ-6% מכלל חולי הסרטן החדשים שאובחנו בשנה הזו, מתוך כלל חולי המלנומה החדשים, בערך כ-60% התגלו עם מלנומה חודרנית והשאר עם מלנומה ממוקדת 

רוני בלנק:      אם נסתכל על האוכלוסייה של החולים החדשים, אפשר לראות כמה דברים מעניינים, דבר ראשון המחלה נדירה מאוד בקרב ערבים, בשנת 2020 היו סך הכל 21 אבחנות של מלנומה בקרב ערבים, ממש נדיר, מעט יותר מחצי מהמאובחנים בכל אחד מסוגי הגידול שאתם רואים פה היו גברים, ואפשר לראות שהגיל החציוני של גברים יהודים וערבים היה בערך 69, כלומר יותר ממחצית מהם אובחנו בגיל מאוחר יותר ובקרב נשים יהודיות ואחרות הגיל הוא קצת פחות מ-64 כמו שאתם יכולים לראות כאן

רוני בלנק:      עכשיו נראה איך השתנתה ההתפלגות של האבחנות לאורך זמן, רואים פה בגרף את 25 השנים האחרונות, אני אגיד שבשנת 2014, משרד הבריאות הציב כיעד שעד שנת 2020 כ-36% אחוזים יאותרו בשלב הממוקד, אפשר לראות תרשים שבפועל בשנת 2020 שיעור החולים שאותרו הוא גבוהה יותר, כ-39%, חשוב לציין שלא רק גילוי בשלב ממוקד הוא גילוי מוקדם, יש גם שלב של גידול חודרני שהוא מוגדר כגילוי מוקדם, אפשר לראות כאן בתרשים את ההתפלגות של סוגי השלבים השונים בתוך קבוצת הגילויים החודרניים, אנחנו יודעים מהמקרים שיש עליהם את המידע על זה לגבי ההתפלגות בתוך שלב הגידול החודרני כ-92% סך הכל מהחולים אובחנו כמה שהמרכז הלאומי מגדיר אותו כמחלה בשלב מוקדם מאוד שמשפר את סיכויי הריפוי, זה אומר או בשלב ממוקד, או בשלב חודרני מקומי

רוני בלנק:      כל הנתונים שדיברתי עליהם עד עכשיו הם כאמור מתייחסים למלנומה, אני מזכיר שזה לא סוג סרטן העור הנפוץ, אני עובר לדבר על אבחון ואיתור של חולי מלנומה, בישראל אין אינדיקציה לכלל האוכלוסייה לאיתור המלנומה, משרד הבריאות ממליץ לחברים בקבוצות סיכון לבצע בדיקה עצמית ולהיבדק אצל רופא עור באופן תקופתי, אבל הוא לא מגדיר באיזו תקופה מדובר, בניגוד למה שהוא עושה לדוגמה לגבי חולי מחלות סרטן אחרות, המשרד מפרסם את קבוצות הסיכון לסרטן העור בחוזר משנת 2012 שעוסק בגילוי מחלות סרטן, אבל יש הבדלים לקבוצות הסיכון המוגדרות בחוזר לאלו שהוזכרו בתשובה שמשרד הבריאות שלח לנו וגם אלו שמופיעות באתרים של משרד הבריאות בקופות החולים, באמת אפשר לשאול למה אין אחידות בנושא הזה מאחר ואחידות תאפשר לאמוד את היקף האוכלוסייה בסיכון לסרטן העור בכלל ומלנומה בפרט

רוני בלנק:      דיברתי על חולים בסיכון גבוהה, במקרה הזה כדאי לתת את הדעת גם על חולים בסיכון נמוך לדוגמה ערבים ויהודים ממוצא אתיופי, מאחר ואלו נוטים להיות מאובחנים בשלב מאוחר יותר של המחלה, אולי כתוצאה מחוסר מודעות בקבוצות האלו, כמו שאמרתי בשלב מאוחר יותר קשה להגיע לריפוי והחלמה

רוני בלנק:      לגבי בדיקה עצמית, משרד הבריאות מצהיר שבדיקה עצמית היא חלק חשוב מהמדיניות שלו להתמודדות עם סרטן העור, אבל מחיפוש פשוט של אתר המשרד לא עולות ההנחיות לגבי אופן ביצוע הבדיקה, יש מידע נגיש ודיי מפורט באתרים של חלק מהקופות, כמו בארגוני חברה אזרחית לדוגמה העמותה הישראלית לסרטן העור, האגודה למלחמה בסרטן, אציין גם שהאתר של כללית בנושא הזה מאוד מפורט ונגיש, עם זאת, לפי גורמים מקצוע שדיברנו עימם היקף השימוש בבדיקה עצמית בפועל נמוך מאוד ואפילו זניח

טטיאנה (טניה) מזרסקי: היעדר תורים לרופא עור

רוני בלנק: נכון, זה גם דבר שעלה בפנינו, שזמני ההמתנה ארוכים מידי לרופא עור וזה דבר שפועל ההיפך ולא מעודד אותם להגיע להיבדק

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם כשיש שבוע המודעות ויום קבלת תורים נוסף זה לא מצמצם את זמן ההמתנה

רוני בלנק: זה גם חסם משמעותי, אחד מתוך כמה

רוני בלנק:      מה שהציעו לנו אלו כמה דברים שאפשר לעשות כדי לשפר את תהליך האיתור, הראשון הוא עידוד של הציבור לבצע בדיקה עצמית, אני מונה רק כמה, הצעדים הנוספים מפורטים במסמך שלנו, הציעו לנו גם להדריך נותני שירות שנחשפים לאזורים מוצנעים של עור האדם איך לזהות נגעים חשודים לדוגמה כמו קוסמטיקאיות או רופאות שיניים, הציעו לנו לעודד רופאים ראשוניים להפנות שאלות סקר בנושא העור למטופלים, וגם גם לעודד רופא עור לבצע סיקור - - -, כלומר לבדוק מלנומה אצל חולים שהגיעו מסיבות אחרות

רוני בלנק:      במסמך אנחנו עסקנו גם בנושא הטיפול ובכמה היבטים של המניעה, אני אתמקד עכשיו רק בנושא של התוכנית הלאומית למניעת סרטן העור וכפי שהיו"ר ציינה בתחילת הדיון שבשנת 2014 המבקר קרא למשרד הבריאות לשקול גיבוש של תוכנית לאומית, כאן בוועדה לפני שנה המשרד אמר שהוא מעוניין בגיבוש תוכנית כזו, בחודש מאי בשנת 2023 משרד הבריאות מסר לנו ששלב המיפוי של התוכנית הסתיים, אבל עדיין לא גובשו צעדים קונקרטיים וכפי שציינה היו"ר אנחנו לא יודעים מה הוא תאריך היעד ליישום התוכנית, מה היא תכלול, אלו משאבים אם בכלל הוקצו ליישום שלה, האם נקבעו מדדים להצלחתה ועוד

רוני בלנק:      נקודה אחרונה שאני רוצה להציג נוגעת לסרטן העור כמחלה תעסוקתית לאחר וחשיפה לשמש היא גורם סיכון מרכזי לסרטן העור, עולה השאלה כמה חולי סרטן העור חלו עקב חשיפה לשמש במהלך העבודה בין השנים 2015-2021, תועדו ברישום מחלות תעסוקתיות כ-117 אבחנות של סרטן, יותר מחצי מהן של סרטן העור

רוני בלנק:      ככלל מוסכם של כל הגורמים שדיברנו איתם מדובר בתת דיווח משמעותי שנובע מכמה סיבות, בניהן חובת הדיווח לרישום מחלות תעסוקתיות מוטלת רק על רופאים תעסוקתיים, אבל רוב החולים בכלל לא מגיעים לרופאים תעסוקתיים אז זה לא מדווח, כמו כן, יש קושי להבחין בין נזקי שמש שנגרמו בהקשר תעסוקתי לבין נזקי שמש בהקשרים אחרים, כמו שאמרנו בהתחלה ישראל היא מדינה שטופת שמש

רוני בלנק:      אני גם אגיד שהמועצה הרפואית לבריאות העובד הציעה בעבר לכלול ברשימה הרפואית בקופות החולים את משלח היד של המטופל, כך שרופא ידע אם מטופל הוא עובד במקצועות רלוונטיים כמו בנייה או חקלאות, אבל ההמלצה הזו לא יושמה

רוני בלנק:      אני אציג לבסוף כמה נקודות אפשריות לדיון, דבר ראשון אנחנו לא יודעים מהו היקף התחלואה האמיתי בסרטן העור בישראל, אפשר לשאול האם צריך לקבוע חובת דיווח גם לסרטני עור שאינם מסוג מלנומה ומה יהיו התועלות לעומת העלויות של קביעת חובת הדיווח הזו, אני אציין שגם מבקר המדינה בשנת 2014 הציע למשרד לשקול לעשות את זה, אפשר גם לשאול בהקשר הזה איך אפשר לשפר את הדיווח לרישום המחלות התעסוקתיות שכאמור היום מוסכם שהוא לא משקף את המצב בשטח

רוני בלנק:      אפשר לשאול מה כוללת התוכנית הלאומית למניעת סרטן העור, כמו שכבר אמרנו מה תאריך היעד לתחילת היישום שלה, אילו משאבים יוקצו לה, איך יאריכו את ההשפעה שלה, אפשר גם לשאול האם התוכנית תכלול גם מדדי איכות לקופות החולים לאיתור חולים בסרטן העור, אני אציין שגם מבקר המדינה בשנת 2014 הציע לבחון הכללה של מדדים כאלו בתוכניות המשרד, למיטב ידיעתנו נכון להיום זה לא קיים

רוני בלנק:      דבר אחרון, אפשר לשאול איך ניתן לשפר את איתור חולי המלנומה, כפי שציינתי הוצגו בפנינו כמה צעדים כולל להעלות מודעות לציבור, הרחבת מעגל אנשי המקצוע שיהיו מעורבים באיתור נגעים חשודים ואפשר לשאול האם התהליכים האלו יכללו גם הם בתוכנית הלאומית, תודה רבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה ד"ר רוני בלנק, מחקר מאוד מעמיק, אתה שואל שאלות נכונות שאנחנו מקווים לשמוע תשובות בעיקר ממשרד הבריאות, הצטרף לדיון חבר הכנסת איימן עודה, אתה רוצה להתייחס ולהגיד כמה מילים?     

איימן עודה: כן בבקשה, קודם כל הרבה הערכה לדיון הכל כך חשוב, חברת הכנסת מזרסקי, רציתי להגיד משהו שתפקיד הפרלמנט לדון בדיוק בסוגיות האלו, בחודשים האחרונים מרוב לאומנות, מרוב שיח על הפגיעה במרחב הדמוקרטי נושא כזה הוא כל כך טריוויאלי כשקוראים את הוועדות של היום ורואים שיש את הנושא הזה, אז נושמים לרווחה, זה נושא כל כך חשוב

איימן עודה:      רציתי להגיד שתמיד ליבנו צריך להיות עם השכבות המוחלשות ביותר וכשאני שומע על המחלה הקשה הזו אני חושב על העובדים שעובדים תחת השמש, הפועלים, פועלי הבניין, ברגע הזה ממש אנחנו יושבים עכשיו באולם עם מזגן ונוח, אבל ברגע הזה יש עשרות אלפים ומאות אלפים שעובדים תחת השמש, אני חיפאי, כל כך אוהב את חוף הים וחוף הים זה חלק מההוויה האישית שלי, אבל צריך לחשוב בהתחלה על העובדים שנמצאים מתחת לשמש וצריך גם לתקן חוקים לזכותם מול הקבלנים, מול היזמים, מול העשירים מהם, איך לדאוג שמחלה כזו לא תגיע אליהם, תודה רבה על הדיון לך החשוב ביותר הזה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה על השתתפותך וההערה המאוד מאוד חשובה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אנחנו יודעים שחסרים לנו רופאים תעסוקתיים במדינה, יש פחות מ-100 רופאים בארץ זו גם סוגיה, אבל אנחנו נדון בה בפעם הבאה, לא היום, אבל תודה רבה לך חבר הכנסת איימן עודה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      נשמע את משרד הבריאות, בבקשה ד"ר ברברה סילברמן, מנהלת הרישום הלאומי לסרטן במשרד הבריאות

ברברה סילברמן: כן, שלום, רציתי להתייחס לכמה דברים קודם כל, יש סוגי סרטן שהדבר הכי חשוב הוא מניעה, לצערי הרב יש סוגים של סרטן שאי אפשר למנוע, או שאנחנו לא יודעים היום איך למנוע, אבל כל סוג סרטן שקשור לעישון למשל, שהוא כ-30% מהמקרים של הסרטן, המניעה דיי פשוטה, זה לא יוריד את המספר של סרטן שלפוחית השתן או גרון או כל הסוגים שקשורים לעישון לאפס, אבל זה יוריד את המספר באופן משמעותי

ברברה סילברמן:      אותו דבר עם סרטן העור, אנחנו יודעים איך למנוע, איך להוריד את הנזק לעור ומשום כך העניין של חינוך מאוד חשוב גם לעובדים, גם לילדים, אני יודעת שבאוסטרליה המקום שבו התחלואה בסרטן העור הכי גבוהה בעולם, ילדים לא יוצאים החוצה אלא אם כן יש להם שכבה עבה של קרם הגנה, זה עניין של חינוך מגיל מאוד צעיר, חשוב מאוד

ברברה סילברמן:      שאלו אותי למה אנחנו ברישום הלאומי לסרטן לא אוספים נתונים על סרטן העור שהוא לא מלנומה נגיד - - - יש כמה תשובות, אנחנו למדנו מרישומי סרטן בעולם וכמו בארצות הברית ובאוסטרליה למשל גם שם לא אוספים נתונים על סוגי הסרטן האלו והשאלה היא למה, התשובה הראשונה היא שבטוח שיהיה את הדיווח, הסיבה לכך היא שאם מטפלים באיזה כתם בעור אצל דרמטולוג והוא עושה הקפאה או שריפה או משהו דומה, אין משהו לשלוח למעבדה פתולוגית אז אנחנו יודעים מכיוון שאנחנו סומכים על המכונים הפתולוגים בארץ והדיווח שלהם מאוד טוב, כ-85% מהמקרים שאנחנו רושמים ברישום על בסיס פתולוגיה אנחנו יודעים שנאבד את כל המקרים האלו, גם אם אנחנו נגיד שיש חובת דיווח לסרטן העור שהוא לא מלנומה

ברברה סילברמן:      בנוסף לכך, אנחנו יודעים שלמרות שיש לצערי הרב מקרים של סרטן העור BCC או SCC שיוצא מרקמה מקומית לחודרנית ואפילו יש במקרים מסוימים תוצאות קטלניות זו בדרך כלל לא ההתנהגות של סוגי הסרטן האלו, כאשר אנחנו עוקבים אחרי תחלואה בסרטן בישראל אנחנו חייבים להשקיע את המאמץ שלנו על המקרים שהם הסיבה לרוב המוחלט של התמותה ושל התחלואה באוכלוסייה שלנו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ד"ר ברברה אפשר לחדד מי אמור לדווח, למי ומי מרכז את תוצאות הדיווח?     

ברברה סילברמן: אוקי, שאלה טובה, הדיווח לרישום הלאומי לסרטן בא ממספר מקומות כמו שאמרתי מכוני פתולוגיה בבית חולים וגם מכוני פתולוגיה בקהילה שהם לא קשורים לאף בתי חולים, שהם מנוהלים על ידי הקופה למשל, הם מדווחים על כל סוג של סרטן שהוא לא BCC ו-SCC והם יודעים טוב שאלו ההגדרות לדיווח, שולחים לנו עותק של כל מקרה וכל בדיקת פתולוגיה שבה משם אבחנה של הסרטן

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מי הגורם במשרד הבריאות שבודק את זה?     

ברברה סילברמן: אנחנו, הרישום הלאומי לסרטן, אנחנו מקבלים בערך כ-150,000 דיווחים כל שנה ממכוני פתולוגיה, מבתי החולים, סיכומי המחלה בהם מתוארת האבחנה של הסרטן, אגב לא רק כאשר זו סיבת האשפוז, אלא אנחנו גם מקבלים רשימות חולים חדשים ממכוני אונקולוגיה והמטולוגיה מבתי החולים ומה שנשאר בערך כ-5% מהמקרים שאנחנו רושמים ברישום הם מבוססים אך ורק על הודעת פטירה, כאשר חושבים על חולים שנמצאים במוסד סיעודי שיש להם מחלות רקע קשות, ייתכן ויהיו מקרים שבהם ברור שיש לחולה הזה סוג של סרטן אבל הטיפול הכי טוב הוא על טבעי ובמקרים האלו אני לא אקבל ביופסיה כי אין באמת סיבה רפואית לעשות ביופסיה או לעשות ניתוח ומשום כך בסופו של דבר אני מקבלת את הודעת הפטירה שאלו בערך כ-5% של המקרים

ברברה סילברמן:      יש לנו צוות של רשמי סרטן שעוברים הדרכה ומכירים את האנטומיה, הביולוגיה ואת הפרמקולוגיה, רושמים ומסתכלים אחד אחד על כל דיווח שאנחנו מקבלים ורושמים את הפרטים לפי הקריטריונים הבין לאומיים, אנחנו רושמים את האתר של הגידול, תאריך האבחנה על בסיס הדיווח הראשון שאנחנו מקבלים, מורפולוגיה לפי האבחנה הפתולוגית, פרטים על השלב כאשר יש מידע על השלב, אנחנו רושמים מידע על השלב אבל כמו שהסברתי כבר בערך כ-50% מהמקרים אנחנו פשוט לא מקבלים את הפרטים הנדרשים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ומה צריך לעשות כדי שכן תקבלו?     

ברברה סילברמן: תראי, יש סוגי סרטן שאנחנו מקבלים דיווחים שפשוט אי אפשר, חולה שאובחן על בסיס או שנרשם על בסיס הודעת פטירה אין באמת דרך לדעת מה היה שלב האבחנה, חולה שקיבל טיפול כימותרפיה או רדיותרפיה לפני הניתוח ואין לנו שום רקמה לפני הטיפול, גם במקרים האלו המטרה של הטיפול היא לטפל ולהגיע לסוג של ירידת הנזק של המחלה ובמקרים האלו גם אי אפשר לדעת מה היה השלב בעת האבחנה

ברברה סילברמן:      יש מקרים שבהם הדיווח הוא רק ביופסיה, דוגמה טובה לזה זה סרטן הערמונית שהטיפול הנכון ביותר באחוז גדול של חולי סרטן הערמונית אחרי ביופסיה קוראים לו להסתכל ולחכות, לא עושים ניתוח, ואם יש לנו רק את הביופסיה אז אנחנו לא יכולים לקבוע את השלב, מכיוון שאנחנו לא מקבלים סיכום מלא של הטיפול, לא מקבלים את כל התיק, אנחנו לא יודעים על בסיס ביופסיה בלבד, אותו דבר על סרטן השד לדוגמה אם אנחנו מקבלים את הביופסיה התקווה היא שבעתיד נקבל פרטים נוספים מ- - - , ובדיקות של בלוטות הלימפה וכל השאר ויש מקרים שאנחנו כן יכולים בהמשך - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לסרטן העור אין בעיה ברישום ובדיווח? סרטן העור זה יותר קל?     

ברברה סילברמן: סרטן העור יותר קל כי בדרך כלל מוציאים את כל הגוש ואפשר לראות, אם הדו"ח הפתולוגי אומר שכל - - - הם בסדר אז אנחנו על בסיס זה יכולים לקבוע את השלב ומכיוון שאחוז גדול הם הוציאו זה שלב, אם זה ממוקד אז אנחנו יכולים ככה על בסיס הפתולוגיה לקבוע את השלב

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה ד"ר ברברה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      הצטרף אלינו חבר הכנסת יאסר חוג'ראת, חבר בוועדת הבריאות, אתה רוצה להתייחס או שאתה רוצה לשמוע? בסדר גמור, כשתרצה תגיד לי, אנחנו נשמח לשמוע אותך

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      נמצאת כאן מנכ"לית העמותה הישראלית לסרטן העור, ענבל תובל, בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      שמעתי על שיתוף פעולה מאוד פורה בינך לבין ד"ר רוני בלנק בכתיבת הדו"ח

עינבל תובל: בוקר טוב, שמחנו מאוד לשתף פעולה ולתת נתונים

עינבל תובל:      דבר ראשון שרציתי להגיד הוא שאני ממש מברכת על הדיון הזה, דיון ההמשך, ישבנו כאן בדיוק לפני שנה בוועדת הבריאות ומשרד הבריאות הכריז על הקמה של תוכנית לאומית, אני חייבת להגיד שזה חזון העמותה מבחינתנו תוכנית כזו, הבאנו איתנו היום מהעמותה כמה נשים שידברו ומאוד חשוב לי שתשמעו אותן, אחת מהן ליגל היא מטופלת העמותה שמחוברת בזום, היא הגיעה לכאן כדי לספר בדיוק על ההשלכות של החשיפה לשמש בגילאים הצעירים יותר ועל ההתמודדות שלה עם המחלה הזו

עינבל תובל:      לאור הנתונים שדובר כאן עליהם לאורך היום, חשוב מאוד להוציא לפועל תוכנית לאומית למניעת סרטן העור, יש המון מחלות והמון דברים שאנחנו מתמודדים איתם, זו בעיה אחת שאנחנו יכולים לסייע, להקטין ולהוריד מהשולחן וחשוב שנזיז את הדברים האלו כמה שיותר מהר

עינבל תובל:      חשוב מאוד שאנחנו נתקצב פעילויות של חינוך והסברה לכל הגילאים, כמובן שלילדים ולבני נוער, אבל גם לגיל השלישי, אנחנו נתקלים בעמותה המון המון פעמים בחולים מבוגרים שמגיעים אלינו עם מקרים מאוד מאוד מתקדמים ומאוד מאוד קשים, הם בעצמם לא ידעו ולא שמו לב והגיעו מאוחר להיבדק

עינבל תובל:      המצב מבחינת מניעה ומבחינת התנהלות נכונה בשמש לא רק שלא השתפר, אלא בשנה האחרונה אנחנו עדים להתדרדרות מסוימת בעיקר בקרב בני נוער, יש אתגר טיקטוק שאולי חלק מכם שמע עליו שמדבר על שימוש באינדקס הקרינה, כלי שהוא כלי נהדר שבא לעזור לנו, להבין וללמוד מהי רמת הקרינה ואיך אנחנו צריכים להתמגן, בני נוער בעצם לוקחים את הכלי הזה ובודקים איך אני יכולה להשתזף בזמן הקצר ביותר את השיזוף הטוב ביותר

עינבל תובל:      אנחנו חייבים להתחבר לקהלים השונים בכלים שמתאימים להם, בשפה שמתאימה להם, ילדים ונוער שנחשפים היום, אלו החולים שיהיו לנו פה בעוד כמה שנים, זה אחד הדברים הבסיסיים והחשובים ביותר, סרטן עור זו מחלה שהיא לא מידית, זה לא כמו חגורה, חגרתי אז אני אגן על עצמי מתאונה שתבוא בעוד כחמש דקות, סרטן עור זה נחשפתי היום ולא התמגנתי היום אנחנו מדברים על משהו שיקרה בעוד 10-20 שנים

עינבל תובל:      נמצאות איתי כאן היום שתי משפיעניות שמייצגות ומלוות את העמותה בהתנדבות, אפרת לקט שהיא מאמנת הורים ומקימה בית ספר להורות ודקל ורד כץ שהיא מהנדסת ביו רפואה ומדענית, שתיהן יוצרות תוכן שמותאם גם לילדים, גם לבני נוער, גם להורים שלהם והן התגייסו לסייע לעמותה ואנחנו יחד כותבות תוכנית שתילחם בתופעות האלו ותנגיש כלים שמתאימים גם להורים וגם לילדים וזה נהדר וזה חשוב וזה חלק מהחזון שלנו בעמותה אבל ויש כאן אבל נורא גדול, זה לא משהו שאנחנו יכולים לעשות בעצמנו, ממש לא, אנחנו עמותה קטנה מאוד שמטפלת באלפי חולים, עם כל הרצון וכל החשיפה וכל בן אדם שנביא וניקח איתנו המדינה חייבת לתקצב את הנושא הזה ולהכניס אותו לסדר העדיפויות

עינבל תובל:      אנחנו חייבים לצאת כאן עם תוכנית שהיא תוכנית שמתוקצבת שמתייחסת לכל הנושאים האלון להסברה, לחינוך, להסברה, לרגולציה, בעצם כל מה שנדרש כדי לסייע ולמנוע את חולי הסרטן הבאים, תודה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה, תודה לכם על הפעילות המדהימה שלכם והטיפול בחולים, בליווי משפחות, תודה רבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אולי נשמע גם את ליגל שנמצאת בזום שהזכרת אותה שהייתה חולת מלנומה, שלום ליגל, את שומעת אותנו?     

ליגל בלומנפלד: צהריים טובים לכולם, קודם כל תודה על הזכות להשתתף בדיון המאוד מאוד חשוב הזה מבחינתי, אני ליגל בלומנפלד, אני בת 35, אני אמא לשני ילדים וגם חולה כיום ומתמודדת עם מלנומה גרורתית בשלב ארבע

ליגל בלומנפלד:      הסיפור שלי מתחיל בגיל 16 עם נקודת חן שהפריעה לי בכתפייה של החזייה, לאחר בדיקה מסוימת אצל רופאת עור היא אמרה לי שהיא לא מסוכנת, שכדאי להוריד אותה, אבל היא לא מסוכנת, כשאומרים לנערה בת 16 שזה לא דחוף אז לא רצתי ישר להסיר אותה, בפועל הסרתי אותה רק שנתיים אחרי בגיל 18 בשלב הזה היא כבר התחילה לדמם ולשנות צורה, לשנות גודל, הצבע שלה השתנה וזה באמת ממש זעק סרטן העור, הסרתי אותה ואחרי כשלושה שבועות קיבלנו את הבשורה שמדובר במלנומה וזה היה שוק מאוד מאוד גדול, ביצעו לי עוד ניתוח בהרחבה ואחרי ביופסיה נוספת אז למזלי הבנו שתפסנו את זה בזמן כמו שאומרים

ליגל בלומנפלד:      מאז ידעתי שאני חיה חיים רגילים אבל זה שינה את כל מסלול החיים שלי, מאוד רציתי להתגייס ולא התגייסתי, הכל הלך לכיוון אחר ממה שתכננתי, ככה ידעתי שאני אצטרך להישאר במעקב אצל רופא עור, יש תפיסה מאוד מוטעית גם בקרב רופאי העור וגם באוכלוסייה שחושבים שסרטן העור הוא סרטן של מבוגרים בעיקר, סרטן של אנשים בעיקר בהירי עור, אנשים שחושבים שמספיק להימרח רק פעם אחת ביום, או העובדה שאם הם נוסעים בשמש במכונית אז הם מוגנים מהשמש, אבל מה שאנשים באמת לא מבינים זה דווקא שכוויות שמש בילדות הן אלו שמעלות משמעותית את הסיכוי לפתח מלנומה בהמשך החיים

ליגל בלומנפלד:      לא מעט מחקרים מראים את הקשר בין מספר השבועות שילדים נחשפים לשמש בחופשות בשנה לבין הסיכויים שלהם בעתיד לפתח סרטני עור שונים, את ההשפעות שלהם כמו שאמרו אנחנו רואים בפועל בגיל מאוחר יותר למרות שהנזק נגרם כבר בחשיפה בילדות, אני אישית זוכרת שתמיד שהלכתי עם ההורים שלי לים ולבריכה תמיד דאגו למרוח אותי, אבל לא הייתה מודעות של להימרח כל שעתיים ולתחזק את קרם ההגנה

ליגל בלומנפלד:      אנשים מגיעים לים וחושבים שאם הם נמרחו זה באמת מספיק ולא דואגים לתחזוקה הזו, בטח אם הם גם נכנסו למים ונרטבו, לא מתחזקים את הקרם והילדים נשרפים

ליגל בלומנפלד:      במקרה שלי לאחר כ-17 שנים על פניו הכל היה בסדר, חייתי חיים רגילים ונורמטיביים, התחתנתי, עשיתי שני תארים, נולדו לי הילדים ובגיל 34 עם קושי לנשום, כאבים בשכמות ובחזה הלכתי לבדיקות, כולם אמרו לי שזה סטרס לגיטימי והגיוני במדינה שלנו אבל בדיקת רנטגן פשוטה מאוד של צילום חזה הראתה שמדובר בסרטן, בשלב הזה עוד לא ידעו שמדובר במלנומה, אבל לאחר בדיקות וביופסיה - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: התנתקה השיחה, אז בינתיים אנחנו נחזור לחבר הכנסת יאסר חוג'יראת עד שאנחנו נוכל להחזיר את ליגל

יאסר חוג'יראת: שלום לכולם, אני בדרך כלל מגיע בזמן לוועדת הבריאות אבל היה דיון חשוב בוועדת זכויות הילד על המחסור בטיפול פסיכיאטרי לילדים בחברה הערבית, במיוחד כי החברה חווה לצערנו טרור של פשע ורצח בשנה האחרונה שעבר את כל השיאים ובגלל זה אני איחרתי לוועדה

יאסר חוג'יראת:      אני אתייחס לנושא עצמו, היום כל נושא המחלות, בכלל מחלות ממאירות ומחלות סרטן אלו המחלות של הדור, של המאה ה-21, יש הרבה מחלות סרטן, יש הרבה סוגי סרטן, יש הרבה מחלות שכיחות שיש להן טיפול ואין להן טיפול, יש תרופות שכן בסל ולא בסל, אני אתייחס לסרטן העור בצורה קונקרטית

יאסר חוג'יראת:      תראו סרטן העור זה סרטן שיחסית אולי קל לאבחן אותו, הם שמים דגש על החינוך, הם מחנכים לעליית המודעות לאוכלוסייה בכל טווחי הגיל, מבתי הספר, עד למבוגרים ובמקומות העבודה, אפשר למנוע אולי בגילוי מוקדם הרבה מקרים של סרטן העור

יאסר חוג'יראת:      מה שנאמר כאן, שעדיין אין תוכנית לאומית, יש תוכנית לאומית שגובשה רק עכשיו בשנת 2023, אומרים טוב מאוחר מאשר אף פעם, אבל זה רק אומר שזה עומד על סדר העדיפויות כנראה לגבי המשרד לטפל בנושא הספציפי של סרטן העור, אולי צריכה להיות תוכנית לאומית לטיפול בכל המחלות, לא רק ספציפית בסרטן העור, צריך תוכנית לאומית לטפל בכל המחלות שקיימות היום בארץ, לעשות מיפוי ואני אמרתי את זה ואני אומר שהבעיה היא שאין לנו מיפוי, אין נתונים כמו שצריך בכל הדברים, בכל הדברים לא רק במחלות, גם כוח אדם , גם תהליכים בתוך משרד הבריאות, תראו גם את המשרדים האחרים

יאסר חוג'יראת:      צריכה להיות תוכנית לאומית, לא רק לגבש את התוכנית, אלא שתהיה גם תוכנית עם יעדים ועם סדרי עדיפויות, עם לוח זמנים ושתהיה גם בקרה לביצוע התוכנית עצמה

יאסר חוג'יראת:      שני דברים שקראתי גם בדו"ח של מרכז המחקר והמידע, זה מעניין וצריך גם ללמוד, אחוז סרטן העור בקרב ערבים הוא נמוך ואני שמח שלפחות בזה אנחנו מובילים, ברוב הדברים לצערי אנחנו לא מובילים, אני מקווה שלא ישתנה וכן כרגע אנחנו חיים באותו אזור, גם פעם סרטן השד היה באחוז נמוך אצל נשים ערביות והיום כבר עברנו את האישה המערבית, אני לא רוצה לדבר עכשיו על יהודים או ערבים אבל עברנו את האחוז הקטן בנשים המערביות אבל אולי זה בגלל אורך חיים, בגלל אי חשיפה לשמש כי אנחנו נחשפים אולי פחות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם הרכיב הגנטי

יאסר חוג'יראת: יכול להיות, אני חושב שזה לא רק גנטי, אלא בעיקר התרבות ואורח החיים, כי חשיפה מוגברת לשמש זה אולי אחד הזירוזים לסרטן העור

יאסר חוג'יראת:       חשוב מאוד כמו שיש היום סקרים למחלות גנטיות בקרב נשים או בקרב זוגות לפני הכניסה להריון או לפני תכנון משפחה אז גם אפשר לעשות סקר שלא קיים היום, לעשות אותו כסקר עצמי לקראת רופא עור שצריך לתת לרופא

יאסר חוג'יראת:       אני חושב שאין זמינות של רופאי עור, יש מחסור ברופאי עור לדעתי כמו בכל שאר מקצועות הרפואה ולכן אני חושב שהממשלה ומשרד הבריאות צריכים להוביל תוכנית מסודרת וברורה של סקר לגילוי מוקדם של סרטן העור, חינוך, להעלות את המודעות בכל הגילאים ולדעתי אין ספק שגילוי מוקדם למחלה יכול לטפל במחלה, לכן חשוב מאוד להתחיל לעשות את זה אפילו אתמול ולא היום, תודה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה חבר הכנסת יאסר חוג'יראת

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      הצלחנו להחזיר את ליגל

ליגל בלומנפלד: סליחה שזה התנתק, אבל התחלתי לומר שהסרטן חזר אצלי בעצם לפני כשנה וחצי, לאחר הביופסיה הבנו שמדובר במלנומה גרורתית, הפעם הוא חזר לא בשלב מוקדם, אלא בשלב ארבע, היום אני נמצאת בטיפולים, בעיקר מפחדת מההחמרה של המצב, אני גיליתי שיש כל כך הרבה אנשים כמוני, צעירים שנחשפו לשמש בגיל צעיר והיום רואים את ההשלכות של זה, מה שחשוב לי היום זה לעלות את המודעות, יש דרכים למנוע את המחלה הזו, מהמקום שלי לגמרי צריך להתחיל בלעלות את המודעות בגיל הכי צעיר שיש, לא רק להבין שהשמש מסוכנת כי את זה כולנו יודעים, אלא שיש דרכים למנוע את הנזק והסיכוי לחלות במחלה הזו

ליגל בלומנפלד:      אני לגמרי מאמינה וחושבת שתוכנית שהיא מתוקצבת, שהיא פעילה, שהיא מעלה את המודעות ופועלת כדי לשנות את דפוסי ההתנהגות שלנו כציבור בשמש מצד אחד וגם את סיפור התדירות של תורים לרופאי עור, וגם פעולות המניעה של המוסדות השונים שאפשר לעשות היא מאוד מאוד חשובה ולגמרי לזכור שזו מחלה שניתן למנוע אותה בשונה מהרבה מחלות אחרות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה ליגל, תודה ששיתפת אותנו, היה חשוב מאוד

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אני אשמח לתת את זכות הדיבור לד"ר יונתן כהן, מנהל היחידה למחקרים קליניים אונקולוגים מהמרכז הרפואי הדסה עין כרם

יונתן כהן: שלום ותודה רבה כבוד היו"ר, אני מברך על הדיון המאוד חשוב הזה ואני רוצה להציג את זה מנקודת המבט של קווי ההגנה המתקדמים כשהמניעה נכשלת, לתת את התמונה מה קורה כשהחולים כבר מפתחים את סרטן העור, בשנים האחרונות התקדמנו מאוד בטיפול בסרטני העור, אם מסתכלים לפני 20 שנים הסיכוי לחיות לטווח ארוך עם אבחנה של מלנומה גרורתית היה כמעט אפס והיום אם מטפלים אפשר להגיע לכמעט 50% הישרדות בחמש שנים שזו עלייה דרמטית, ועדיין כ-50% מהחולים שמגיעים למרפאה עם מלנומה גרורתית לא יהיו בחיים בעוד כחמש שנים

יונתן כהן:      צריך לזכור את זה גם כשאנחנו מדברים על מניעה שגם בטיפול מיטבי רבים ימותו, ד"ר בלנק הזכיר פה את המספרים של הנפטרים ממלנומה וגם מסרטני עור אחרים

יונתן כהן:      אני אגיד שגם בשלבים מוקדמים יותר של מלנומה יש לנו טיפולים שיודעים להגביר את הסיכויים לריפוי וגם בסל האחרון שיהיה בדיון הבא בוועדה, נכנסה תרופה חדשה למניעה של חזרת מחלה וגם שם יש לנו התקדמויות גדולות ואנחנו עוסקים בהרבה מאוד מחקרים, אולי מעניין לציין ששבוע הבא אנחנו פותחים מחקר גם בהדסה עם חיסון מבוסס RNA של חברת מודרנה שפיתחה גם חיסון לקורונה, חיסון מותאם אישית לסרטן ולחולי מלנומה לאחר כריתה בניסיון להפחית את הסיכוי לחזרה, זה גם מראה תוצאות מאוד מעניינות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: באיזה שלב אתם נמצאים של זה?     

יונתן כהן: זה כבר מחקר פאזה שלישית גדול, רנדומלי, מחצית מהחולים יקבלו רק טיפול שכבר הוכיח את היעילות עם מונותרפיה לסרטן וחלקם יקבלו גם את הטיפול המוכר וגם את החיסון המותאם אישית, אנחנו מקווים שנצליח להכניס עוד חלק מהחולים לריפוי ועדיין חולים ימותו מסרטן ואין תחליף למניעה

יונתן כהן:      אני מאוד מברך על הדיון היום, אני רוצה להדהד לגבי מה שחבר הכנסת עודה אמר ולדבר אל הקהלים השבויים שגם אחרי חינוך הם לא יהיו עצמאים להסיר את עצמם מחשיפה לשמש, הוא הזכיר את הפועלים ואני רוצה להזכיר גם את החיילים, דיברתי עם קולגה שלי בדרך לפה שהבת שלה בעיר הבה"דים, וזה בסיס חדש שאמור להיבנות לפי תקנים חדשים והיא אומרת שהבת שלה חוזרת עם כווית שמש פעם אחרי פעם, אני חושב שזו רשלנות ואנשים שאין להם את החופש לבחור אז מי שאחראי לבריאות שלהם שלצורך העניין זה המפקדים של הצבא או המעסיקים, הם צריכים לשאת באחריות וזה צריך להיות עניין בחקיקה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכון מאוד, אנחנו נקיים דיון נפרד על בריאות החיילים שלנו ומה הצעדים שצה"ל נוקט כדי למנוע סיבוכים ותחלואה בקרב החיילים, נקיים דיון כנראה בתחילת מושב הבא

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      ד"ר רוצה להשלים משהו נוסף?     

יונתן כהן: חשוב גם העניין של הזיהוי העצמי, אולי זה טריוויאלי להגיד את זה פה אבל אני מנצל את ההזדמנות ואזכיר מה הדברים שיכולים לשמש לגילוי מוקדם ואולי עוד מישהו ישמע את זה פה ומדברים ל- A,B,C,D,E, שהנגע נראה מוזר, לא נראה אותו דבר בכל הצדדים שלו, הגבולות לא סדירים, שינויי צבע, הקוטר אם הוא מעל שישה מילימטר ואם הנגע משתנה, אם שמים לב לנגע מהסוג הזה אז בוודאי שיש לפנות בדחיפות לבדיקה, אולי עוד מישהו בעקבות הדיון הזה יגלה וינצל

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ובמקרים כאלו לא רק לתאם תור דרך המערכת הממוחשבת, להגיע לרופא משפחה, להגיע למנהלי סניפים של מרפאות וקופות החולים ולבקש תור דחוף כי יש חשד

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      תודה רבה ד"ר, מאוד משמח שיש התקדמות עם הניסויים החדשנים וטיפול, כל הכבוד,תודה רבה יישר כוח

טטיאנה (טניה) מזרסקי:       אנחנו נשמע עכשיו את דקל ורד כץ, מהנדסת ביו רפואה

דקל ורד כץ: שלום לכולם, קודם כל אני מאוד שמחה להיות כאן ומברכת על הדיון החשוב הזה

דקל ורד כץ:      השבוע ראש הממשלה בנימין נתניהו אושפז בבית החולים, קודם כל בריאות, אבל בסרטון הראשון שהוא שיחרר לציבור הוא ביקש מאיתנו שני דברים, קודם כל לשתות מים ודבר שני להיות פחות בשמש, שני דברים מאוד חשובים, אבל חסר כאן דבר אחד קרם הגנה, עצם זה שראש הממשלה שלנו השמיט את הפרט הכל כך חשוב הזה מעיד לא מעט על חוסר המודעות הכל כך גדול שיש בקרב הציבור ובקרב המנהיגים שלנו

דקל ורד כץ:      בשלוש השנים האחרונות אני יוצרת תוכן ברשת ויצרתי קהילה גדולה שמאוד מתעניינת בעור, נחשפו עד - - -      

יאסר חוג'יראת: הוא התכוון רק להתייבשות, לא לסרטן העור בכלל

דקל ורד כץ: כשאנחנו נחשפים לשמש ראוי להתייחס גם לקרם הגנה, זה בא ביחד

דקל ורד כץ:      בשלוש השנים האחרונות שאני יוצרת תוכן ברשת, נחשפו אליי מיליוני אנשים, אני מעלה את המודעות לנזקים הפוטנציאלים שהשמש גורמת ישירות לגוף שלנו, אני גאה לומר שאנחנו כן בתחילת הדרך, אני כן מרגישה שיחד עם התוכנית הלאומית יש תקווה, אני כל יום מקבלת עשרות הודעות מבנות שמספרות לי שהן מגנות על העור שלהן בזכותי, אבל זה רחוק מלהיות מספיק

דקל ורד כץ:      כאן המדינה צריכה להיכנס, אנחנו צריכים את המדינה במאבק הזה, מכל המחלות, סרטן העור היא המחלה שהכי קל למנוע אותה מראש, אבל אנחנו חייבים לקדם את החינוך לזה מגיל צעיר, אבל אפילו שזה קצת יותר מסובך מזה, אולי אני אפתיע את חלקכם אבל לא כל קרמי ההגנה הם בטוחים לשימוש ולמעשה יש לא מעט מסנני קרינה שהבטיחות שלהם מוטלת בספק, לכן נדרשת פה תוכנית חינוכית עמוקה של החדרת המודעות ולמידה בתחום מגיל קטן, בתוך מערכת החינוך, בתוך הגנים כולל סבסוד קרמי ההגנה לכל ילד, למה זו פריווילגיה להגן על העור שלנו היום?     לילדים יש עור רגיש הרבה יותר מאשר למבוגרים וגם היום אף גננת לא מודעת לזה שצריך למרוח את הילדים שלנו בקרם הגנה, ויותר מזה צריך גם לחדש את קרם ההגנה כל שעתיים שלמעשה מסנני הקרינה שנמצאים היום בשוק הם אפקטיביים עד שעתיים מרגע המריחה, אחרי שעתיים האפקטיביות שלהם נגמרת ואין שום מודעות לגבי זה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: משרד החינוך עושה את ההסברה הזו לצוותים?     נמצאים פה ממשרד החינוך? כן, אנחנו נשמח לשמוע אחר כך התייחסות

דקל ורד כץ: מעבר לזה חשוב לי להדגיש שחוסר המודעות הוא כל כך ענק שאנשים כבר מורחים קרם הגנה, אז הם חושבים שאם הם מורחים קצת הם מוגנים, אבל זה גם רחוק מלהספיק, מה שקורה בעצם זה מדד ה-SPF הוא קשור בקשר ישיר לכמות שאנחנו מורחים על העור שלנו, אנשים לא יודעים את זה והבעיה הרבה יותר עמוקה כי גם החברות שמוכרות תכשירי ההגנה לא מחויבות לרשום את כמות קרם הגנה אנשים צריכים למרוח כדי לקבל את ההגנה הנדרשת ובגלל זה פה לטעמי נמצאת הלקות, הרגולציה צריכה להיות כזו שעל כל קרם הגנה צריך להיות כתוב כמה צריך למרוח ממנו גם בפנים וגם בגוף כדי לקבל את ה-SPF שרשום על התכשיר

דקל ורד כץ:      יש עוד הרבה לקויות נוספות שאני חושבת שצריך לטפל בהן, אני חושבת שהגיע הזמן לתוכנית שתילחם בחברות שמוכרות לנו סרטן ומתפרנסות מזה, אני מדברת על חברות שמתחזקות מכוני שיזוף, זה לא הגיוני שדבר כזה נמצא עדיין בחוק, אני מדברת על חברות שמוכרות לנו שמן שיזוף עם מקדם הגנה שזו הטעייה צרכנית טהורה, הגיע הזמן להנגיש גם את רשימות הרכיבים של קרמי הגנה ותכשירים בכלל, כי אני בטוחה שלרוב האנשים בחדר הזה רשימת הרכיבים היא סינית בשבילם, וכמו שאמרתי לסבסד קרמי הגנה, זה חשוב משום שזו תרופה בעניינו לכל דבר ועניין, הגיע הזמן לעשות צל בתחנות האוטובוסים, תחנות ממוזגות, שמשיות בים בחינם, יותר צמחייה שתעזור בהצללת הרחובות ובכלל הגיע הזמן לדאוג לא רק לביטחון האזרחים, אלא גם לבריאות האזרחים ולעור שלהם

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכון מאוד, תודה רבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      משרד הבריאות אתם רוצים להתייחס לגבי פיקוח על תכשירי הגנה?     

מירי כהן: לגבי הפיקוח על תכשירי הגנה יש את אסתי כהנא שנמצאת בזום, היא תוכל להתייחס גם לנושא של SPF עם שמן שיזוף, אחר כך נתייחס באופן כללי לדברים אחרים, אבל אם תרצו לשמוע קודם את אסתי אז עדיף

מירי כהן:      אסתי כהנא מיחידת התמרוקים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אסתי בבקשה את יכולה להתייחס למה שאמרה הדוברת הקודמת?     

מאיר כהנא: כן, שלום, קוראים לי אסתי כהנא, אני מנהלת יחידה במחלקה לתמרוקים, אני מרכזת את הנושא של מוצרי הגנה מהשמש

מאיר כהנא:      אני אתייחס לכמה דברים, קרמי ההגנה שהם ברישיון משרד הבריאות הם כולם מכילים חומרים מותרים לשימוש, מכילים חומרים שנבדקו על ידי משרד הבריאות, לפי הסטנדרטים המקובלים באיחוד האירופי וב-FDA האמריקאי, לא קיימים מוצרי הגנה ברישיון משרד הבריאות שמכילים חומרים מזיקים כמובן

מאיר כהנא:      בנושא של הוראות השימוש, יש הוראות שימוש מאוד מפורטות, למרוח לפני החשיפה לשמש, למרוח בנדיבות, למרוח פעמיים ברציפות כדי ליצור שכבת הגנה טובה, לא ניתן לכתוב מעבר לזה, זו בעיה מבחינת החברות לתת כמויות כי אלו דברים מאוד מאוד פרטניים, אין דרך לבדוק את הנכונות שלהם, אנחנו כן מייצרים מסמכים ומפרסמים אותם ברשתות החברתיות בשיתוף עם האגודה למלחמה בסרטן, מהי הדרך הנכונה ביותר להימרח

מאיר כהנא:      בנושא של - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אולי לעשות הדרכה באמצעות סרטונים שמישהו מורח כמות נדיבה, מה זאת אומרת כמות נדיבה ודוגמה כיצד להשתמש בתכשיר ההגנה, זו דרך מאוד פופולרית דרך סרטוני וידאו

עינבל תובל: אם אפשר רגע להתייחס

טטיאנה (טניה) מזרסקי: עוד מעט אסתי תסיים ואתן לך בסוף

מאיר כהנא: יש למשרד הבריאות מחלקה של ניו מדיה שהיא כן מתייחסת, גם מתייחסת למשל לאתגר הטיקטוק שהוזכר קודם, כן מיוצר תוכן וכן יש הסברים שמועלים גם לרשתות החברתיות, גם לאתר המשרד וכן יש ניסיון לתת הסבר למה שזה עושה

מאיר כהנא:      בנושא של השמן עם מקדם ההגנה, משרד הבריאות חושב שעדיף שיהיה שמן עם מקדם הגנה מאשר שמן ללא מקדם הגנה, לכן אנחנו כן פעלנו בנושא הזה ולא הסכמנו לרשום מוצרים שהם שמן שיזוף בלבד אלא - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: את יכולה לפרט מה זאת אומרת שמשרד הבריאות מעדיף שיהיה שמן עם מקדם?     

מאיר כהנא: אם יש שמן שיזוף בשוק, שהוא יהיה רק עם מקדם הגנה, כי גם אם יש מקדם הגנה נמוך זה עדיין עדיף מכלום, ברור שזה לא אידיאלי, אבל צריך להבין שיש אוכלוסייה שמותר לה לעשות מה שהיא רוצה ואם היא רוצה לצאת לשמש ולמרוח את עצמה בשמן שיזוף, אנחנו לא יכולים לאסור את זה עליה, אם כבר יש שמן שיזוף ברישיון משרד הבריאות אז שהוא יהיה עם מקדם הגנה כדי ליצור הגנה מסוימת

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אם אנחנו יודעים על מחקרים שמראים ששימוש בשמן שיזוף הוא גורם נזק לעור אז אולי לאסור לשיווק?     

מאיר כהנא: אז ישתמשו בשמן אחר, ישתמשו בשמן תינוקות, את לא תמנעי את השימוש בשמן כי ישתמשו בשמן אחר, אז אם משתמשים בשמן לפחות שיהיה בו מקדם הגנה כלשהו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אז לכל שמן שיזוף יש מקדם הגנה נכון?     

מאיר כהנא: מה שנמצא ברישיון משרד הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה רע, זה מזיק אבל בכל זאת נמצא

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      תודה אסתי, יש לך דברים נוספים להגיד?     

מאיר כהנא: לא, אם יש שאלות נוספות אני אשמח לענות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה, תישארי איתנו בזום

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      העמותה לסרטן העור רוצים להתייחס

עינבל תובל: אני אשמח להתייחס לכמה דברים, קודם כל לגבי הנושא של מריחה בנדיבות מאוד נפוץ בטח ובטח בקרב הורים וילדים להשתמש בספריי, נורא נוח, אני אומרת לבן שלי תעמוד שניה ותעצום עיניים, תסגור את הפה ואני מרססת אותו, זה לא מגיע למאית מכמה שאני צריכה, לא משנה כמה בנדיבות אני ארסס אותו ולכן הנושא של הכמות מאוד חשוב, בדיוק כמו שבאקמול רשום לי כמה אקמול מותר לי לקחת, אותו דבר גם כאן, בטח ובטח שמשרד הבריאות לוקח אחריות על התכשירים האלו

עינבל תובל:      דבר שני, אנחנו חייבים להתייחס לקהל היעד שלנו, אז גם אם המשרד מפרסמים את כל התכנים באתר המשרד כנראה שבני הנוער פחות גולשים ומסתכלים וצורכים את התכנים שם, זה דבר אחד ודבר נוסף לגבי הנושא של שמן שיזוף עם מקדם ההגנה, כשבאה המתבגרת שלי ואומרת לי בגאווה קניתי שמן שיזוף עם מקדם הגנה אבל מבחינתה היא מבינה שהיא הגנה על עצמה וזה לא נכון זו הטעייה לכל דבר

דקל ורד כץ: אפשר רק להוסיף עוד נקודה קטנה בבקשה?     	לא רק שזו הטעייה, זה גם גורם לאנשים לשבת יותר בשמש בתחושה שהם משתזפים בצורה בריאה, קיימת תפיסה מוטעית בקרב בני נוער שיש דבר כזה שיזוף בריא, אבל אין דבר כזה, יכול להיות שזה מגיע בגלל שיש תכשירים כאלו שמאושרים על ידי משרד הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי: משרד הבריאות אתם עושים הסברה על ידי שימוש בתכשירי הגנה?     האם אתם דואגים להנגשה כלכלית לתכשירי הגנה? מה נעשה? מי יכול להשיב?     

מירי כהן: אז נילי תתייחס לנושא היא אחראית על ניו מדיה, נילי תציג מה אנחנו עושים

נילי בן גיגי: שלום וברכה, נילי בן גיגי מנהלת הניו מדיה של משרד הבריאות, אני יכולה להתייחס לעניין הניו מדיה, קודם כל אנחנו מטפלים בנושא של סרטן העור וחשיפה לשמש באופן שוטף כל השנה כמובן, עיקר הדגש הוא בחודשי הקיץ, אני יכולה להגיד למשל שרק בתכנים שהעלנו בנושא הזה בחודשיים האחרונים נחשפו כ-280,000 אנשים בנתונים ברשתות החברתיות שלנו וכשאנחנו מזהים נושא בעייתי אנחנו מתייחסים אליו, הזכירה פה ענבל את הטרנד המצער, שלא לומר מטורף בטיקטוק, כשראינו את זה פניתי לשירות המטאורולוגי ועשינו בשיתוף פעולה איתם פוסט הסברתי על הנושא של האינדקס קרינה

נילי בן גיגי:      צריך להגיד שיש לנו בעיה מובנית בזה שאנחנו הממסד, משרד הבריאות, הנטייה או היכולת של בני נוער להיות קשובים למסרים מאיתנו היא לא נמצאת, אנחנו אוטומטית מסומנים כגוף המרובע, שמבאס ונותן את ההנחיות

עינבל תובל: בדיוק בגלל זה צריך תוכנית לאומית כדי לרתום את משרד החינוך

נילי בן גיגי: מסכימה, לכן הפעילות של אושיות כמו שחר וכדומה היא פעילות מבורכת כי זה בא מגורמים שהם פופולריים אצל בני הנוער והם מהדהדים את אותו המסר אבל אני מנסה להגיד שאנחנו מכירים ומזהים את הטרנדים ברשתות החברתיות ואנחנו מתייחסים אליהם, עשינו שיתוף פעולה עם השירות המטאורולוגי שהתייחס לסיפור של אינדקס הקרינה, כדי להסביר את הסכנות שבזה ולגבי קרם הגנה עשינו פוסט משותף עם האגודה למלחמה בסרטן שהוקדש ספציפית לנושא של שימוש בקרם הגנה, הדרך הנכונה, הכמויות, כל ההנחיות האלו אנחנו מקדישים להם פוסטים בנפרד

טטיאנה (טניה) מזרסקי: הפוסט עם קידום כדי להגיע לאוכלוסיות יעד?     

נילי בן גיגי: כן כן, בהחלט ואמרתי רק מהחודשיים האחרונים החשיפה היא של 280,000 גולשים שנחשפו לתכנים האלו, בוודאי שתמיד אפשר יותר, זה גם עניין של תקציבים, אני מדברת כרגע על הפעילות שאני מבצעת במסגרת הפעילות השוטפת שלנו

נילי בן גיגי:      אני בהחלט מרימה כאן את הכפפה לגבי מה שדובר כאן על ההנחיות לבדיקה עצמית ונושאים נוספים שאנחנו נטפל בהם במסגרת התכנים שלנו בניו מדיה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה נילי, נמצאת כאן איתנו מאמנת הורים, אפרת לקט שמומחית ברשתות החברתיות גם, תגידי אם את ראית את הפרסום והקמפיין של משרד הבריאות בנושא?     

אפרת לקט: לא לא ראיתי, אני לא מומחית, אני חיה ונושמת חינוך והורות, הקמתי בתי ספר, כתבתי רבי מכר, אני פוגשת הורים כל הזמן אבל אני כאן כדי לדבר בשם הילדים שלנו כי הם לא יכולים להזמין את עצמם לדיון כזה, באופן אישי הזמנתי את הבת שלי שתשב כאן, אלה בת 15

אפרת לקט:      לאחר שהתחלתי את ההתנדבות שלי בעמותה למלחמה בסרטן העור, נחשפתי לכל הנושא של אינדקס קרינה, אני לא מצויה בטיקטוק, אני לא הכרתי את האתגר הזה, ענבל הכירה לי את הדבר הזה ומיד רצתי לראות מה דקל אומרת, כי אני עוקבת אחרי דקל מסיבות אחרות ושם היה המפגש שלי עם בת הנוער שאני מגדלת בבית במקור שגם היא צורכת את התכנים של דקל פלוס משתמשת או השתמשה באינדקס הקרינה בצורה השגויה שהוצגה כאן קודם, הדבר הזה פתח בעצם בפעם הראשונה דיון רב גילי שרלוונטי להגנה שלי ולהגנה של הבת שלי, ומשם נפתח אופן צריכה חדש לחלוטין של השמש אצל הבת הפרטית שלי, אני אומרת את זה כי בסוף החינוך הוא הגדלת המודעות, תכף אני אתייחס לגילאים הצעירים ואם אלה שלי יושבת כאן עכשיו, ומקשיבה לכל הנתונים שנתתם כאן ולכל ההיבטים שנתתם ולליגל כמובן, היא הופכת להיות שגרירה של המסרים האלו כי בני הנוער מדברים ככה

אפרת לקט:      יושב משרד החינוך, יושב משרד הבריאות הם יגידו אחלה מעולה, הם לא יגיעו לשם, אבל אם בת גילם תהיה שגרירה טובה של מסרים והסברה זה יתפוס אותם טוב יותר

אפרת לקט:      אני רוצה להתחיל רגע קודם, אמרתי שאני כאן בשם הילדים שלי כי בגיל הצעיר מאוד נבנים בפעמים הראשונות עיצוב ההתנהגות או הרגלי ההתנהגות של הילדים של כולנו, ואם הבת של דקל אורי, תגיע לגן וגם לאורי יש הבנה מהבית או היכרות מהבית להרגל להתמרח, לחבוש כובע ולשבת בצל, וגם לגננת יהיה והסביבה כולה תדבר את אותה שפה, זה יאפשר לנו לגדל חייל ששומר על עצמו במסגרת מה שאפשר לשמור על עצמו ודיברתם פה על אלמנטים חיצוניים שיאפשרו עזרה מסוימת בסוף, לאדם יש אחריות אישית לבריאות שלו גם אבל אם אין לו מודעות הוא שבוי בתוך קונספציה של אשליות, שלא לדבר על ההטעיה שהוצגה כאן קודם

אפרת לקט:      בסוף יש לנו את הילד, את ההורה, את הדמות המטפלת או הדמות החינוכית ואת הסביבה וכולם צריכים להיות מיושרי קו בידע, אני גידלתי ילדים על מדליק מי שמקליק ראשון, לפני כן לא חגרנו, זו הייתה פריווילגיה, לא בדיוק פריווילגיה, אותי שמו בסובארו סשטיין של ההורים שלי עם חמשת האחים שלי, כל אחד מצא לו את המקום כולל הבגאז' שהיה אופציה, כי לא הייתה את המודעות וכשאני גידלתי ילדים שרנו את מדליק מי שמקליק ראשון וככה התחילה הנסיעה, או לא התחילה לפני הדבר הזה, זו החשיבות של תקציבים של תוכנית לאומית, של מדיה שאפשר להשיג יותר בקלות מכל אחת אחרת מאיתנו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכון מאוד, תודה רבה אפרת

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      נמצאת כאן איתנו נציגה של המשרד להגנת הסביבה, נטע ליפמן, סמנכ"לית

נטע ליפמן: אהלן, אני רוצה לדבר על העצים, הבנתי שגם שוחחתם על זה לפני שהגעתי

נטע ליפמן:      לגבי הצללה במרחב העירוני, המשרד להגנת הסביבה הקים אגף חדש שנה שעברה, האגף להיערכות, חוסן אקלימי ומסגרתו מכיוון ששינוי אקלימי כבר כאן ושוחחתם על זה בוודאי גם על הקרינה וגם עליית הטמפרטורות וגם עומס החום וגלי החום

נטע ליפמן:      המשרד לא רק שהקים את האגף, אלא יצא בשני קולות קוראים שאחד ממנו, הקול הקורא הראשון שבו שמנו את המיקוד, את המשאבים ואת הפוקוס הוא הצללה של עצים במרחב העירוני, יצאנו בקול קורא לרשויות מקומיות, גם לכתיבת תוכניות להיערכות והצללה בתוך המרחב העירוני וגם לפיילוטים במסגרתם אנחנו עובדים עם רשויות מקומיות על מנת לנטוע עצים במקומות הנדרשים בתוך המרחב העירוני במקומות האלו שאנחנו הולכים ברגל, נוסעים באופניים, דוחפים את העגלה והצל נעדר ונחוץ מאוד, הבחירה בהצללה באמצעות עצים היא בחירה מושכלת בגלל שמשבר האקלים הוא משבר מורכב, הוא משבר של טבע, של משאבי טבע ואנחנו מבקשים לפתור אותו לא רק בעזרת צל, אלא גם צל טבעי וצל מותאם וזה אחד הפרויקטים הראשונים שלנו בשביל לתת - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: עם רשויות מקומיות? יש מימון ותמיכה ברשויות המקומיות?     

נטע ליפמן: עם רשויות מקומיות כן, המימון הוא מימון מלא שלנו, עשינו שני מהלכים - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לפי קול קורא?     

נטע ליפמן: לפי קול קורא, כאמור הקול הקורא התחלק לשניים, אחד לכתיבת תוכניות והשני בסופו של דבר גם פיילוטים, הקמנו ביחד עם עמותה שנקראת המועצה לבנייה ירוקה הקמנו מרכז עצים, בשותפות גם מלווה ובהיגוי המועצה לכלכה ומשרד החקלאות, בסופו של דבר אנחנו כמשרד להגנת הסביבה מבינים ראשונים, מובלים את המהלך ואת החשיבות של הצללה במרחב העירוני, אנחנו מבקשים לבנות פיילוט, מתוכו נבנה טון, נבנה תורן, נבנה מודל ואותו נעביר למשרדים השונים דוגמת משרד החקלאות כדי להראות שיושב שם ולא אמורים להיות תקציבים גדולים, אחרי שאנחנו נלמד את השיטה, נמפה את האזורים ואת האתגרים, נעביר הלאה למשרדים הרלוונטיים וזה למעשה כל העבודה של המנהלת לשינוי אקלים שבראשה אני עומדת במסגרת המשרד להגנת הסביבה, משבר האקלים כבר כאן, שינוי האקלים מכה בנו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: התחממות גלובלית דורשת התייחסות לא קלה, תודה רבה

עינבל תובל: אם אפשר להגיד על זה מילה, אנחנו ישבנו אתכם גם לפני כמעט שנה, חשוב בתוכנית המאוד מאוד מבורכת הזו לשים לב לילדים ולדרכים שלהם, ילדים קטנים צועדים לבד מבית הספר ואל בית הספר וגם - - -      

נטע ליפמן: מעל גיל תשע

עינבל תובל: אם הם לא חוצים אז לפעמים גם מתחת, בטח ובטח שנמצאים בגנים ציבוריים ולא רק בחלק של המתקנים, אלא גם מסביב, ממש חשוב לשים לב בכל הנושא של הצללה בדרך

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      ד"ר רוני בלנק

רוני בלנק: אני רק רציתי לשאול אם את יכולה להגיד לנו כמה רשויות בעצם כבר הצטרפו לפיילוטים האלו?     

נטע ליפמן: במסגרת הפיילוט יש לנו כ-14 רשויות שנמצאות בתוך הפיילוט ובמסגרת תוכניות ההיערכות יש לנו כ-18, שים לב טוב למספר, ביחד יש לנו 21, אני יודעת שזה לא מסתדר טוב מתמטית כי יש כאלו שהם גם וגם, כן אגיד שזה היה שאפתני עבורנו, החלטת הממשלה של עצים עברה בפברואר שנה שעברה, התקציב ניתן בחודש מאי, בתאריך ה-31 בדצמבר חתמנו עם כל הרשויות, אני לא מכירה הרבה משרדי ממשלה שהיו עומדים במהירות הזו בגלל החשיבות ובגלל שראינו לנגד עינינו כמו שאמרתם כולם, משבר האקלים כבר כאן והפתרון של הצללה הוא קריטי

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ומה התוצאות שאתם רוצים לקבל? מה הפרמטרים שאתם תסתכלו אחרי?     

נטע ליפמן: שאלה מעולה, מכיוון שזה קול קורא ראשון וייחודי, אנחנו עכשיו לומדים ומנטרים, חלק מהעבודה הזו היא כמו שציינתי גם במיזם משותף שעשינו עם המועצה לבנייה ירוקה שהיא מלווה גם מטעמה את כל הרשויות, כיוון שזה פיילוט ואנחנו רוצים ללמוד ממנו כמה שניתן, אנחנו מצמידים מומחים, זה לא מוצר מדף מומחה להצללה במרחב העירוני ולכן אנחנו גם מפתחים את התחום, מביאים מומחים מחו"ל וגם מלווים אותם אדריכלים, אקולוגיים, מתכננים את כל הרשויות בשביל ללמוד מתוך הפיילוט הזה

נטע ליפמן:      כן אגיד שאנחנו כבר מתוקצבים לקול קורא דומה בשנה הקרובה, תקציב של כ-15 מיליון שקלים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה, תקציב יפה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אנחנו מבקשים לשמוע את רימה כהן, מנהלת המעבדה הארצית לגהות תעסוקתית, ממשרד העבודה, היא נמצאת איתנו בזום

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אנחנו יודעים שדו"ח מבקר המדינה התייחס גם למשרד הכלכלה אבל האחריות עברה למשרד העבודה

רימה כהן: שלום רב, אני גם מאוד שמחה להצטרף לדיונים האלו, אנחנו במנהל הבטיחות ובריאות תעסוקתית עוסקים במגוון רב של גורמי סיכון כאשר קרינה לשמש היא אחד מהם, אנחנו מאוד נשמח לשתף פעולה בכל דבר ביחד עם התוכנית הלאומית, בכל דבר שיכול לעלות את מודעות העובדים והמעסיקים להתמודד עם גורם הסיכון

רימה כהן:      אני מסכימה עם כל אלו שמשתתפים בדיון שתמונת המצב השתנתה לגמרי, מה שאנחנו חשבנו שהוא לא גורם סיכון לפני כמה שנים, תפס מקום גבוהה, גם במודעות שלנו, כל עוד שתצא תוכנית לאומית אנחנו כמובן נהיה חלק מזה, כן אני רק רוצה להדגיש שאני ממש מסכימה שמניעה פה בהרבה יותר אפקטיבית מכל דבר אחר שיש, גם מבחינת המשרדים אני אשתתף בכל דבר שצריך

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה רימה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אנחנו רוצים לתת את זכות הדיבור לדנה פרוסט שנמצאת איתנו גם בזום, מנהלת מחלקת הסברה קידום ובריאות, האגודה למלחמה לסרטן

דנה פרוסט: שלום, תודה רבה על ההזדמנות לדבר, הייתה כנראה תקלה ובגללה אני לא נמצאת אתכם עכשיו בדיון, אבל אני אשמח מאוד מאוד להתייחס למה שנאמר עד כה

דנה פרוסט:      קודם כל אני רוצה לפתוח ולהגיד שכל דיון על מניעה ואבחון מוקדם של סרטן הוא מבורך, תמיד

דנה פרוסט:      	ליגל לא נמצאת כאן, רציתי להודות לה על השיתוף על הסיפור האישי שלה

דנה פרוסט:      	אני רוצה רגע לעשות צפירת הרגעה ברשותכם, אני רוצה להתייחס למה שהציגה ברברה סילברמן מהמרכז הלאומי לבקרת מחלות, כיום בישראל למעלה מ-92% במקרי המלנומה מתגלים בשלב שהוא מוקדם מאוד, כלומר מבחינת האבחון המוקדם של המלנומה אנחנו נמצאים במקום טוב מאוד, האבחון המוקדם הוא לא בהכרח של כל חולים אבל הוא כ-92% והוא מעיד על סיכויי ההחלמה, ברגע שיש לנו אבחון מוקדם אז אנחנו גם מבינים שהציבור יודע לפנות לרופאי עור ולהבין מתי יש כאן משהו שהוא חשוד

דנה פרוסט:      אני רוצה לספר ודיברתי על זה גם בדיון הקודם, אני רוצה לומר שבישראל מוזכרת אוסטרליה ששווה להסתכל וללמוד ממנה, תמיד שווה ללמוד מכולם, אני רוצה להזכיר שבסופו של דבר אנחנו היינו לפני 20 שנים במקום השלישי מתחת לאוסטרליה וניו זילנד מבחינת שיעורי - - - ואנחנו ירדנו, ישראל לא נמצאת במקומות האלו, ישראל נמצאת במקום ה-24 ובכל שנה כשאנחנו רואים את הנתונים של רשות הסרטן אנחנו סביב המקום הזה

דנה פרוסט:      אני רוצה להתייחס גם לנושא הגיל ברשותכם, מחלת הסרטן היא עדיין מחלה של הגיל המבוגר ומרבית החולים במלנומה הם אנשים מבוגרים, כשאנחנו מתייחסים לחולים צעירים לרוב זה לא עקב חשיפה לשמש, אלא גורמים אחרים

דנה פרוסט:      אני רוצה להתייחס גם לשבוע המודעות לסרטן העור שמתנהל פה כמעט כ-30 שנים, הוזכרה כאן עמותה בשם העמותה הישראלית לסרטן העור שלא יכולה לעשות את זה לבד, היא בוודאי שלא עושה את זה לבד האגודה עושה את זה כ-40, משנת 1992 אנחנו יצרנו את שבוע המודעות לסרטן העור ושם באמת מחנכים את הציבור איך לאבחן נקודה חדשה, הזכירו כאן את ה-A,B,C, אנחנו מדברים על חמשת הגימלים מה שנקרא אדפטציה לעברית, על השינוי בגוון, בגודל, בגובה וכדומה

דנה פרוסט:      אנחנו עושים את זה ואנחנו עושים את זה באופן רחב, אני רוצה קצת לספר על העשייה כי נאמר כאן על דברים שצריך לעשות אז אני רוצה לספר מה אנחנו עושים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אפשר רק בקצרה ולסכם בבקשה?     

דנה פרוסט: בהחלט

דנה פרוסט:      אני רוצה לספר, דובר על הסברה בגיל הרך, אנחנו כבר שולחים ערכות הסברה לגילאי גן, לגננות וגנים ברחבי הארץ, אנחנו נכנסים למאות אם לא אלפי כיתות בשנה עם הסברה על התנהגות חכמה בשמש, חכם בשמש זה מותג של האגודה כמובן, אנחנו עושים קמפיינים עם רשתות חברתיות, הוזכרו כאן כמה קמפיינים אז כמובן שבזכות שיתוף פעולה נהדר עם משרד הבריאות והצוות הנהדר שלו, הקמפיין שלנו של שנה שעברה זכה למעלה מ-16 מיליון צפיות של אוכלוסיית היעד

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אתם עושים את זה לבד ללא משרד הבריאות וללא משרד החינוך?     

דנה פרוסט: אנחנו עובדים בשיתוף משרד החינוך בכניסה למוסדות החינוך, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם כל הגורמים וכל מי שרוצה לשתף פעולה, אנחנו פונים לשיתוף פעולה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אתם יוזמים או שמשרד החינוך פונה אליכם?     

דנה פרוסט: במשרד החינוך פונים, מוסדות החינוך פונים אלינו ואנחנו מגיעים ונותנים את ההרצאות, יש לנו שיתוף פעולה עם טיפות חלב של כל הגופים בין אם - - -      אני רוצה לספר קצת על שיתופי פעולה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו חייבים לסיים, משפט אחד לסיום

דנה פרוסט: אני רוצה רגע להסביר, סליחה, הזמן שניתן לי הוא מאוד מאוד קצר ואני ממתינה בסבלנות הרבה זמן

דנה פרוסט:      אני רוצה כן לדייק את מה שאני חושבת שכן יש פערים, דובר כאן על אינדקס קרינה , אנחנו בקרוב ממש עולים עם קמפיין ברשתות החברתיות, כמובן קמפיין ממומן שמגיע לאוכלוסיית היעד, אני רוצה להסביר שההתנהגות סיכון שאנחנו רואים עכשיו היא חלק מהתנהגות סיכון כללית שאנחנו רואים אחרי תקופת הקורונה בקרב בני נוער, אני ראיתי כאן בדיון שיושבת אפרת אפללו ממשרד הבריאות, היא מכירה היטב את התנהגות הסיכון שיש לא רק בנושא חשיפה לשמש אלא גם בנושא עישון ושימוש בסיגריות אלקטרוניות

דנה פרוסט:      יש לנו פעילות שלמה שאנחנו גם עושים באופן הוליסטי שצריך להתייחס להתנהגות הסיכון בקרב בני נוער, אני חושבת שבנוגע למסנני קרינה שהם לא בטוחים, אני לא מכירה את זה, אני רוצה גם להדגיש שקרם ההגנה הוא לא קו ההגנה הראשון מפני השמש, קו ההגנה הראשון מפני השמש הוא קודם כל שעות בטוחות ולכן על מנת שאנחנו נוכל לעזור לציבור להיות בחוץ בשעות הבטוחות שהן עד השעה 10:00 ולאחר השעה 16:00, אנחנו צריכים לעזור לציבור לעשות את זה, כלומר שעות פעילות של מצילים שהן ארוכות יותר על מנת שהציבור יוכל להגיע ולהתרחץ בים גם בשעות הבטוחות

דנה פרוסט:      אני רוצה להרחיב על נושא ההצללה, ההצללה במוסדות החינוך שהיא חסרה, לא קשור לקרם הגנה, הצללה של המקומות החיצוניים, הצללה של שטחים ציבוריים, אז נכון שהזכירו כאן הצללה באמצעות נטיעת עצים, צל מהעצים זה צל שלוקח לו כמה שנים עד שהוא מגיע ולכן צריך ללוות את זה בהצללה נוספת לא רק הצללה של צל עצים

דנה פרוסט:      התייחסויות טקסים בצה"ל, אנחנו עובדים בקשר רציף עם גורמי הבריאות בצה"ל ובהחלט טקסים בצה"ל צריכים שיהיו בהצללה או לפחות גם בחזרות צריך שיהיו בשעות מתאימות ועם כובע

דנה פרוסט:      אני רוצה להתייחס - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: דנה אנחנו חייבים לסיים, אנחנו מאוד מודים לכם על הפעילות שלכם, היא כה חשובה גם למניעת סרטן העור וגם למניעת סוגי סרטן אחרים, אנחנו מודים לכם מאוד ואשמח לקבל דף פירוט עם הפעילות שלכם בתחום, אנחנו נקיים דיון המשך בעוד כחצי שנה ונשמח לתת לכם את זכות הדיבור גם בתחילת הדיון פשוט היום אנחנו חייבים לסכם, תודה רבה על השתתפותך

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אני רוצה לקראת הסיכום לשאול שאלה עיקרית, מצטרף אליי לשאלה גם חבר כנסת מיכאל ביטון שלא התאפשר לו להיות כאן בגלל שהוא מגיש בג"ץ היום, אבל השאלה על הנגשה כלכלית של תכשירי הגנה, האם משרד הבריאות פועל להנגשה כלכלית? האם יש פיקוח על תכשירי הגנה וקרמי הגנה? אנחנו יודעים שלקרם הגנה לפנים למשל יש לו עלות מאוד מאוד גבוהה, האם אתם עושים משהו על מנת להנגיש את זה לציבור, לאזרחי מדינת ישראל?     

מירי כהן: אני אתייחס לזה בסוף, אני רוצה גם להתייחס קצת לתוכנית בכללותה שדובר עליה מקודם

מירי כהן:      אז קודם כל ראשית אני רוצה להודות לכל מי שמוביל את הנושא הזה, שמי מירי כהן, מנהלת קשרי ממשל, אבל זו שהרימה את הכפפה לאחר שמנכ"ל משרד הבריאות אמר שמשרד הבריאות יוביל את התוכנית הלאומית, עוד מעט אני אתייחס מה היא התוכנית הלאומית, כי זו לא ממש תוכנית שברור מאליו שמשרד הבריאות כמניעה, הרוב זה לא משרד הבריאות להבדיל מאיתור אבל אחר כך אתייחס לזה

מירי כהן:      אני רוצה מאוד להודות לכל השותפים כי אחרת לא היינו יכולים, בראש ובראשונה אני רוצה להודות למרכז מחקר ומידע כי המסמך שלהם גם עושה לנו שכל והנה רוני כבר טיפ, בתחילת הדברים שאמרת נילי לקחה את זה, נעלה את זה לציבור את ההנחיות לאיתור העצמי, אז אנחנו לא מחכים וכבר הדברים האלו נעשו, אני מתארת לעצמי שהיא תהיה בחזרה למשרד כבר כל הציבור יראה, אנחנו בהחלט לוקחים את הדברים האלו

מירי כהן:      כל הדברים שנאמרו כאן על ידי השותפים שלנו גם אלו שדחפו את הנושא הזה ולא בכדי, מנכ"ל משרד הבריאות הסכים להוביל את הנושא הזה כי באמת הייתה דחיפה, גם לאלו שיושבים מהצד השני של השולחן, העמותה למניעת סרטן העור וגופים נוספים, כל הפעילות שנעשית במהלך השנים של האגודה למלחמה בסרטן וכל הגופים

מירי כהן:      כפי שאמרתי הנושא של האיתור ומניעת סרטן העור מחולק לשני דברים, האיתור ברובו נמצא במשרד הבריאות ובמערכת הבריאות, נאמר כאן נושא של רישום סרטן, הנושא של ההנחיות ויש חוזר על גבי ביצוע בדיקות, מי צריך לעשות, רוני העיר לגבי הניואנסים של חוסר ההתאמה בשוליים, בעיקר מי צריך לעשות, לגבי הבדיקות שצריך לעשות בעיקר מי שנמצא בסיכון, זה בעיקרון, אני לא אכנס לפרטים את הדיוקים האלו אפשר לעשות לאוכלוסיות בסיכון וכדומה

מירי כהן:      נושא של בדיקה עצמית בהחלט חשוב וכפי שאמרתי אנחנו לוקחים את זה מכאן, אבל הנושא המרכזי הוא נושא המניעה, לא היה ברור מאליו שמנכ"ל משרד הבריאות אמר שהוא מוביל את התוכנית כי מרבית התוכנית בעצם לא יושב במשרד הבריאות כפי שאמרתי להבדיל מנושא האיתור של הסרטן

מירי כהן:      הנושא של מניעה הוא נמצא חונה בהרבה מאוד גופים, גורמים ומשרדים אחרים כשמדובר על המניעה בסופו של דבר מדובר ברובה על מניעה של חשיפה מהשמש, משרד הבריאות לא יכול להוציא הנחייה לא לצאת לשמש בין 10:00 בבוקר ל-16:00

טטיאנה (טניה) מזרסקי: וקמפיינים לעלות את המודעות, קמפיינים ממומנים? לא פוסטים בודדים

מירי כהן: הכל זה כולל ברור, לכן התוכנית הזו היא רב משרדית, רב ארגונית וזו המטרה שלה, על זה גם הצביע מבקר המדינה וגם מרכז המחקר והמידע, הפעילות הזו צריכה להיות משותפת לכל הארגונים, אחד הדברים שעשיתי אני לצורך העניין התחלת בהובלה ובתכלול של הנושא הזה בשלב הראשון

מירי כהן:    הדבר הראשון שאני עשיתי זה מיפוי של כל השותפים וכל אלו שחשוב שיהיו שותפים לתוכנית ויכולים להשפיע, אני אזכיר בקצרה ואזכיר את השותפים שצריכים להיות, הוזכר כאן משרד להגנת הסביבה והוזכר כאן נושא ההצללה שחונה הרבה מאוד אצלם, נושא ההגנה בכלל בכל התוכניות המובילות, עכשיו נושא התוכנית הלאומית בנושא משבר האקלים, בוודאי שהנושא הזה חייב לתפוס מקום מרכזי, משרד החינוך בוודאי שחייב להיות כאן שותף מרכזי, מדובר גם כאן על נושא ההצללה במעונות יום, משפחתונים, גנים ובתי ספר, קיום טקסים ואירועים - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כן מירי שמענו את זה, אם את יכולה להתייחס מה התקציב של התוכנית, האם היא תוקצבה ומה התכנון?     

מירי כהן: אני רק אזכיר מה המשרדים השותפים

מירי כהן:      התוכנית הזו המטרה שלה לגבש תחת שולחן אחד את כל השותפים שמשרד הבריאות לצורך העניין לא יתקצב את משרד להגנת הסביבה על נושא ההצללה, או משרד החינוך להסברה, כל משרד יעשה את האחריות שלו, המטרה שלנו לתכלל כאן את העבודה ויש כאן רגולציה שאפשר לעשות שבהרבה דברים זה לא עניין של כסף, למשל הנושא של שעות הפעילות של המצילים שצריך להתאים אותן לשעות החמות וזה נאמר כאן

מירי כהן:      נושא ההצללה, רגולציה להצללה בחופים, היום רוב החופים וחופי הרחצה פחות מוצלים ויותר חשופים לשמש, מה שאנחנו רוצים בתוכנית הלאומית זה לקבוע את התוכנית ואת ההנחיות כשכל משרד ברגולציה שלו יוביל את הדברים האלו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ושתפקחו גם אחרי ביצוע

מירי כהן: ובהצללה גם היום אנחנו עושים בריכות שחייה, זה נמצא ברגולציה של משרד הבריאות

מירי כהן:      לדעתנו גם הצללה שקיימת גם בחופים וגם בבריכות השחייה אצלנו היא לא מספיקה, לדעתנו הרוב צריך להיות מוצל והרבה פחות השטח לא מוצל, התאמת שעות העבודה של המצילים, זה לא הגיוני שמצילים מפסיקים לעבוד בשעות 16:00 או 17:00, לצורך העניין נפגשנו גם עם רשות הטבע והגנים כי אנחנו רוצים שפעילות נרחבת תהיה דווקא בשעות המוגנות והפחות חשופות של כל האתרים לציבור, גם הפארקים וגם שמורות הטבע וכדומה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל מה הדרך ומה התהליך שאתם מפקחים שההמלצות שלכם כן קורות?     

מירי כהן: כפי שאמרתי עשינו מיפוי, קבענו פגישה גם עם הצבא, הוזכר כאן נושא הצבא ונכון זה מאוד חשוב גם לפעילות שלו, גם בישיבה - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: קבעתם כבר פגישה?     עברה שנה

מירי כהן: קיימנו פגישה, עשינו ישיבת התנעה עם כל השותפים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ישיבה אחת, במהלך שנה

מירי כהן: כן, מתחילים את התוכנית, אני גם אזכיר את מי שמובילה את התוכנית, ד"ר ליאור הכט היא תוביל את התוכנית במשרד הבריאות, אגב יש כאן לא רק לארגונים ולמשרדים הממשלתיים, נאמר כאן באמת נושא של מובילים חברתיים ומשפיעים, אחד הדברים שעשינו וכבר קיימנו פגישות פרטניות, מעבר לפגישה המתכללת של כולם, קיימנו הרבה מאוד פגישות כמו עם הצבא ועם משרדים שונים, עשינו גם פגישה עם התעשייה, למשל תעשיית הטקסטיל, אנחנו לא מדברים רק על נושא קרם ההגנה שהוא חשוב אלא גם על נושא ההגנה של הביגוד למשל כובעים, שמשיות וכדומה היינו מאוד שמחים שהנושא הזה יובל על ידי משפיענים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה למשל מתוכנן לחודשיים הקרובים?     

מירי כהן: ד"ר ליאור הכט שנמצאת כאן בזום היא מובילה את התוכנית, היא נכנסה לתפקיד וקיבלה את ההובלה יחד עם המחלקה ל- - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: 	היא חדשה בתפקיד חדש?     

מירי כהן: רק בשבועות האחרונים אושר התפקיד הזה, היא תוביל את התוכנית אחרי שעשינו את המיפוי עם כל השותפים ועם כל הארגונים וכל הפעילות הזו תגיע - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: ולקח לכם שנה לעשות מיפוי?     

מירי כהן: לא לא שנה, בואי לא נגזים רק עכשיו נפתח התפקיד, את המיפוי עשינו, את הפגישות הפרטניות עשינו, גייסנו את כולם ועכשיו אנחנו הולכים לשלב הבא, לשלב של גיבוש המלצות והנחיות לכל המשרדים כי משרד הבריאות לא קובע רגולציה, לא משרד הגנת הסביבה, לא משרד החינוך, משרד הרווחה אבל ההמלצות שאנחנו רוצים כגוף משותף זו המטרה שלנו להביא את זה, אני לא יודעת אם בצורה של החלטת ממשלה, יכול להיות שכן, לעניות דעתי אני כן רוצה, אבל אני לא יכולה להתחייב לזה, אבל שוב משהו שיגבש את כל המשרדים את כל הגופים ששוב אני אומרת גם הארגונים הלא ממשלתיים יש להם תפקידים מאוד חשובים ואנחנו נעבוד איתם, יש לנו שיתוף פעולה מאוד מאוד הדוק שיכולו לסייע לנו גם בתכנים גם בהשפעה החברתית שהיא קריטית וכפי שנאמר הרבה פעמים דווקא הלא ממשלתי יכול להשפיע יותר, בוודאי לבני נוער

מירי כהן:      אני רוצה להודות לכולם, אנחנו נקדם את זה

מירי כהן:      לגבי קרם הגנה נמצא בסל הציבורי אבל במימון של 100%, אנחנו היינו מאוד רוצים לקדם ולסבסד אותו, אם אני לא טועה ראיתי שהולנד החליטה בשבועות האחרונים - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כמה אתם צריכים כדי לסבסד את תכשירי ההגנה?     

מירי כהן: אני לא יודעת אבל בדקנו גם עם משרד הכלכלה אם אנחנו יכולים לעשות את זה, אגב בשנים האחרונות המחירים ירדו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אנחנו מאוד מבקשים שתעשו את זה, לפחות לאוכלוסיות מוחלשות

מירי כהן: דרך אגב גם צריך לבדוק את ההנגשה לסל, אני מסכימה איתך

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם לילדים, לחלק למוסדות חינוך כשהם יוצאים לטיולים ואורזים את התיקים

מירי כהן: הדברים שאנחנו עושים כוללים גם הנגשה בחופי הרחצה שאנחנו עוברים ביניהם

טטיאנה (טניה) מזרסקי: חופי הרחצה זו חובה כשאנחנו מדברים על פעילות חינוכית, או על העובדה שהעובדים חשופים לשמש

מירי כהן: שלעובדים שחשופים לשמש יתנו את זה לא יסבסדו, זה דבר מובן מאליו, נכון, אנחנו רוצים את זה, אנחנו נתייחס לזה אני מניחה גם בהמלצות של הצוות וכפי שאמרתי ד"ר ליאור הכט תקדם את זה בתקווה שגם זה יקרה, הורדת המחירים והסבסוד

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נמצאת איתנו גאיה עפר ממשרד האוצר, האם את יכולה בבקשה להגיד האם הייתה הערכה כמה זה יעלה ומה העלות של תוכנית לאומית כזו שמדובר באיגוד משאבים של מספר משרדי ממשלה וגורמים נוספים?     כמה המדינה משקיעה כדי למנוע את התפתחות המחלות של סרטן העור?     

גאיה עפר: שלום, לא פנו אלינו בשלב זה כדי לבצע הערכת עלות לתוכניות, כמו שאני מבינה כרגע משרד הבריאות והוועדה עדיין נמצאים בגיבוש מקצועי של ההמלצות ולכן ככל הידוע לי כרגע עוד אין תקצוב לטובת הדבר הזה, כמובן ברגע שיפנו אלינו לקבל הערכות עלות, לקבל אומדנים - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אז מירי יש לך משימה, לא רק מבחינה עקרונית וגיבוש מקצועי, אלא גיבוש קונקרטי לביצוע

מירי כהן: אני ביקשת גם אפילו שיגישו הצעה לוועדת הסעד בנושא של סבסוד ומימון של קרמי ההגנה לאוכלוסיות וילדים, אני מקווה שיעשו את זה

גאיה עפר: אנחנו נבדוק, יש גם תקציבי קידום בריאות בקופות החולים, זה משהו שאפשר להיעזר בו

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אז לקראת הדיון הבא אנחנו נבקש מכם מכתב תמונת מצב כעבור חודשיים, תגישו לנו מכתב מה הצעדים שכבר נעשו, משהו קונקרטי, כמה זה יעלה עם הערכה כספית וצעדים מקצועיים

מירי כהן: ננסה לאמוד את הנושא של קרמי ההגנה כי אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב, אין ספק, אבל שוב קרם הגנה ללא הגברת המודעות לא יספיק

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אוקי, תודה רבה, אנחנו נסכם את הדיון, אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון החשוב הזה, שהוא לא פחות מהצלת חיים וצמצום תחלואת סרטן העור עבור דור העתיד, אם רק נפעל בנושא כפי שמומלץ בדו"ח מבקר המדינה עוד משנת 2014, לאור הנתונים ששמענו כאן היום עוד צפויה לנו עבודה רבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      הוועדה קוראת למשרד הבריאות לפעול על מנת לאגד תחתיו את כל המשרדים הרלוונטיים ולהוציא את התוכנית הלאומית תחת תוכנית סדורה וברורה, כך שכל משרד ידע מה עליו לתקן וכיצד עליו לעשות זאת, נראה שמכל הנושאים הנושא החשוב ביותר הוא נושא ההסברה, כולל פנייה ושיתוף המשפיענים החברתיים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      הוועדה קוראת למשרד לתקצב את הנושא הזה ולהוביל קמפיינים ותוכניות הסברה לציבור הרחב בכלל ולבני הנוער בפרט, כפי ששמענו גם עדות אישית של ליגל

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      הוועדה מבקשת לקבל דיווח בעוד חודשיים כיצד מתקדמת התוכנית ומהן הפעולות שנעשו, אפשר לשלוח מכתב לוועדה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      הוועדה תקיים דיון מעקב תוך חצי שנה, יהיה לכם זמן על מנת לבחון את התקדמותה של התוכנית הלאומית לסרטן העור, יש לכם כחודשיים להוציא מכתב וחצי שנה לדיון הבא

מירי כהן: רק מזכירה שזה קיץ

טטיאנה (טניה) מזרסקי: בסדר, אבל הכל מוכן אתם עשיתם צעדים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      הכי חשוב שלא נשכח לשמור על עצמנו בשמש, להיות חכם בשמש, בריאות לכולם ושוב תודה רבה על ההשתתפות בדיון, הישיבה נעולה