ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 89, 2023-07-18 00:00

יונתן מישרקי: צוהריים טובים לכולם, אנחנו ממשיכים בסדר יומה של הוועדה ואני מתכבד לפתוח את ישיבת וועדת הבריאות בנושא בריאות בחברה הערבית בין שוויון וצדק חברתי לבקשת חבר הכנסת אחמד טיבי

יונתן מישרקי:      בפתח הדברים אני מבקש לשלוח איחולי מזל טוב ליו"ר הקבוע של הוועדה, חבר הכנסת אוריאל בוסו שחוגג אירוסין הערב לביתו בשעה טובה ומוצלחת, הוא ביקש ממני לנהל את הישיבה הזו במקומו למרות שהנושא מאוד מאוד חשוב, אני בהזדמנות הזו גם כן מצטרף לעמדתו של יו"ר הוועדה בהקשר הודעת ההסתדרות הרפואית בישראל ואני מודיע שאנחנו נעמוד כחומה בצורה על זכויות המטופלים וכנגד הניסיונות של ההסתדרות הרפואית לפגוע בחולים, אל תנסו אותנו

יונתן מישרקי:      וועדת הבריאות מעת הקמתה בקדנציה זו שמה לה כיעד מרכזי לעסוק בצמצום הפערים וקידום השוויון במדינת ישראל בין כלל המגזרים, קבוצות האוכלוסייה והאזורים הגאוגרפים ללא הבדלי דת, גזע, מין או מקום מגוריהם

יונתן מישרקי:      הזכות לקבל שירותי בריאות מתקדמים וזמינים היא זכות בסיסית לכל אדם באשר הוא ומכאן שגם חוק ביטוח בריאות ממלכתי מושתת על עקרונות של צדק, שוויון ועזרה הדדית, תפקידנו כחברי כנסת וחברי וועדת הבריאות, לוודא שאכן מדיניות זו מיושמת על ידי משרדי הממשלה בכלל, ובפרט על ידי משרד הבריאות וקופות החולים

יונתן מישרקי:      כחלק מכך, לבקשת חבר הכנסת אחמד טיבי שדאגתו לצמצום הפערים בין הפריפריה למרכז בכלל ולצמצום הפערים בחברה הערבית בפרט, אנחנו נתמקד היום בדיון בבריאות האוכלוסייה הערבית בישראל, ונבקש לקבל תמונת מצב על הפערים הקיימים, האתגרים באספקת שירותי הבריאות והצרכים הייחודיים של חברה זו ביניהם היקפי תחלואה, תחולת חיים, אורח חיים בריא, זמינות לקבלת שירותים רפואיים, כוח אדם וכדומה

יונתן מישרקי:      נבקש לשמוע על התקדמות יישומה של תוכנית הבריאות הממלכתית לצמצום פערים ואי שוויון בחברה הערבית שמקדם משרד הבריאות, וכן את עמדות הארגונים השונים שמשתתפים בדיון החשוב הזה והגישו את ניירות העמדה, תודה לכם על כך, תודה מיוחדת למרכז המחקר והמידע של הכנסת, בפרט לנועם גרינברג שהכין לנו חוברת מידע לדיון הזה עם הנתונים שמונחים לפניכם ולפנינו, אז תודה רבה

יונתן מישרקי:      אני אבקש מחבר הכנסת אחמד טיבי לפתוח את הדיון, בבקשה

אחמד טיבי: תודה רבה, שוב אני יוזם דיון בנושא של בריאות בחברה הערבית והפעם הכותרת היא בין שוויון וצדק חברתי, לגבי החברה הערבית כאשר הביטוי חולים יותר מטופלים פחות הוא ביטוי נכון, גם בגלל אי שוויון חברתי-כלכלי, היעדר נגישות, עוני, מחלות חברתיות למשל פשיעה ואלימות, היעדר שירותים ותשתיות למרות שלא כל החברה הערבית היא מקשה אחת, אבל אלו מאפיינים מוכרים

אחמד טיבי:      אכן יש תוכנית של משרד הבריאות לטיפול בחברה הערבית, יש כמה נתונים ונושאים שמאפיינים את החברה הערבית, נתונים השוואתיים למשל תוחלת החיים, תוחלת החיים אצל גברים יהודים חיים בממוצע כ-85 שנים, לעומת אצל הגברים הערבים שחיים כ-81

אחמד טיבי: 5 שנים, בקרב נשים יהודיות הן חיות כ-81

אחמד טיבי: 5 שנים לעומת - - -      

יונתן מישרקי: הנתונים אצלנו הם הפוכים

אחמד טיבי: כן אני חושב שאצלך הנתונים יותר נכונים

אחמד טיבי:      תוחלת החיים היא כ-85 שנים אצל נשים יהודיות לעומת 81

אחמד טיבי: 5 אצל נשים ערביות ו-81

אחמד טיבי: 5 אצל גברים יהודים מול 76

אחמד טיבי: 6 בקרב גברים ערבים

יונתן מישרקי: נכון

אחמד טיבי: לגבי תמותת תינוקות, הנתונים מופיעים גם בפרסום של מרכז המחקר והמידע, יש פערים במחוזות, פערים גאוגרפים, בדרום תמותת התינוקות בקרב החברה הערבית עומדת על 9 מתוך 100,000 לידות שנשאר בחיים, לעומת 2

אחמד טיבי: 7 בקרב החברה היהודית בדרום, חיפה 4

אחמד טיבי: 5 בקרב החברה הערבית לעומת 1

אחמד טיבי: 4 בקרב החברה היהודית

יונתן מישרקי: אתה מדבר על תמותת תינוקות?     

בשארה בשאראת: אתה מדבר על תמותת תינוקות לפי כמות הלידות?     

אחמד טיבי: כן, זה מה שאמרתי, באזור המרכז נותר עדיין 3

אחמד טיבי: 7 תמותת תינוקות אצל החברה הערבית לעומת 1

אחמד טיבי: 5 אצל החברה היהודית ל-1,000 לידות

אחמד טיבי:      עכשיו לגבי עישון, כ-38% מהגברים הערבים מעשנים, לעומת 22

אחמד טיבי: 6% מהגברים היהודים, כמעט פי שניים, פעילות גופנית למשל, שהיא המלצה חמה של מערכת הבריאות ושל הרופאים, כ-16% מהערבים לעומת 33% מהיהודים, השמנה, בעיה מוכרת בחברה הערבית, כ-54% בחברה הערבית, במשקל יתר או השמנה לעומת 46% מהיהודים, אצל ילדים בכיתה ז' פי 1

אחמד טיבי: 8 בין הערבים ליהודים

אחמד טיבי:      אני אדלג על שאר המספרים ואני אדבר למשל על מערכת הבריאות, יש נושא שכל חבר כנסת נתקל בו והוא תקנים להתמחויות, יש מחסור חמור בהתמחויות בחברה הערבית, במיוחד בכמה וכמה תחומים, אני רוצה לומר שכ-50% מרופאי המשפחה בחברה הערבית, אין להם התמחות

בשארה בשאראת: אתה מטיב איתם

אחמד טיבי: מטיב?     

בשארה בשאראת: כן, כ-70%

אחמד טיבי: אגב זה מהפרסום שלכם

אחמד טיבי:      נדמה לי שברפואת משפחה ההתמחות היא בקופות ולכן זו אחריות של הקופות, בעיקר של הקופה הגדולה, כללית, אפרופו כללית, בשנת 2019 לאחר סבב מינוי בכירים בשירותי בריאות כללית התברר שכל המשרות אוישו בידי יהודים בלבד, אף שהיו כמה מועמדים ערבים שהתמודדו על אותם תפקידים

אחמד טיבי:      אני מכיר את האמירה ההיסטורית שאתם מוכשרים, אבל יש גם אנשים אחרים מוכשרים, אני מכיר רופאים ערבים מוכשרים על ימין ועל שמאל, חלק מהם עובדים במערכת הבריאות, בקרב בעלי תפקידים בכירים ומקבלי ההחלטות בשירותי בריאות כללית אין אף ערבי, אני מקווה שמאז שהמשפט הזה נכתב יש שינוי

איימן עודה: סליחה איפה אין ערבים?     

אחמד טיבי: בקופת חולים כללית בהנהגה, במקבלי ההחלטות

איימן עודה: וכמה מהערבים מבוטחים בכללית?     כ-80% נדמה לי

אחמד טיבי: מיעוט מהערבים אינם מבוטחים בכללית, אנחנו מוותרים לכם על תפקיד המנכ"ל באופן זמני, סמנכ"לים אפשר למנות, כ-20 סמנכ"לים ואין איש, מנהלי מחוזות יש לדעתי ואולי אני טועה, בשנתיים שלוש האחרונות הספיקו למנות מנהלי מחוז?     

אימאן ח'טיב יאסין: אפילו היה מכרז שביטלו אותו כדי לא למנות מנהל ערבי

יונתן מישרקי: סליחה, אני רוצה ניהול סדר ישיבה בצורה תקינה, שחבר הכנסת טיבי יסיים את דבריו ואז אנחנו נשמע גם תגובות ואת שאר הדברים של כולם

בשארה בשאראת: לא, היו מנהלים רפואיים, יש מנהלים רפואיים בכל הקופות, אבל אין מנהלים במחוזות

יונתן מישרקי: חבר הכנסת טיבי, אני רוצה שתשלים את הדברים שלך בצורה מלאה ואחר כך נשמע את כל השאר

אחמד טיבי: אני מודה לכל מי שמנסה לעזור לי, אין מנהלי מחוזות, אם המצב השתנה אני מבקש שיתקנו אותי, אין מנהלי מחוזות, הדיבידנד הכספי של קופת חולים כללית ושאר הקופות שמקבלות מהחברה הערבית הוא הרבה הרבה יותר מההשקעה והפידבק בחברה הערבית, הנתון בין מה שמושקע בחברה היהודית לעומת מה שמושקע בחברה הערבית בשנת 2020, בפילוח לפי השקעה ולפי נפש בחברה הערבית, בשנת 2020 ההשקעה עמדה על כ-237 שקלים ביישובים הערבים לעומת כ-553 שקלים ביישובים היהודים, יש פה מישהו מכללית?     

יונתן מישרקי: אנחנו נשמע את ההתייחסות בהמשך, הם נמצאים בזום

טטיאנה (טניה) מזרסקי: גם לגבי חלוקת משאבים בערי המרכז

יונתן מישרקי: חבר הכנסת טיבי, הייתי רוצה לרדת לשורש הבעיה, פחות להתעסק במינויים ויותר להתעסק בפערים הכלכליים

אחמד טיבי: לא לא, היות ולא נולדתי אתמול, זה סממן של היחס

יונתן מישרקי: בסדר גמור אנחנו נשמע את ההתייחסות, אבל בוא נתקדם מנושא המינויים

אחמד טיבי: הצגתי את המספרים ודיברתי על הבעייתיות בזה, גם במשרד הבריאות הבעיה קיימת, לא רק בקופות, במשרד הבריאות כמה ערבים יש בהנהלה? השיעור הוא נמוך ביותר

אחמד טיבי:      לגבי תוכנית הבריאות של כל החולי שהזכרתי אני אשמח לשמוע את התייחסות משרד הבריאות, את חבריי כאן, את פרופ' בשראה בשאראת ואת עינת פה מעמותה שעוסקת בבריאות של החברה הערבית ואנחנו בקשר כבר שנים, קיימנו כאן מספר כנסים ואני רואה גם שהאחראית נמצאת פה, תציגי את עצמך בבקשה נור

נור עבדאלהאדי שחברי:  אז נעים מאוד, נור עבדאלהאדי שחברי, ראש מטה יישום תוכנית הבריאות המערכתית בחברה הערבית

אחמד טיבי: בחורה מוכשרת מאוד, היא אחראית על יישום התוכנית הזו

אחמד טיבי:    לגבי שיעור המקצועות השונים, היה פרסום שכ-25% מהרופאים בארץ הם ערבים והיה פרסום אחר, בשארה האם יש לך נתונים מדויקים? אם ה-25% אכן נכון? האם כ-30% מהרופאים הם ערבים או 40%?     

בשארה בשאראת: אני אראה את זה במצגת

יונתן מישרקי: יש מצגת של פרופ' בשארה אנחנו נראה את זה בהמשך

אחמד טיבי: יש כל מיני נתונים שמציגים בשטח וזה המקום לדייק את הנתונים בפני הוועדה, כ-27% מתוך טכנאי הרנטגן הם ערבים, אני מסתפק בשלב זה בהצגת הנתונים, תודה רבה

יונתן מישרקי: תודה רבה חבר הכנסת אחמד טיבי

יונתן מישרקי:      חבר הכנסת יוסף עטאונה, בבקשה

יוסף עטאונה: תודה רבה כבוד היו"ר, אני מודה לחברי ד"ר אחמד טיבי על הזמנת הדיון המאוד חשוב, אני לא אכנס לסטטיסטיקה ולנתונים שעלו, אבל אני רוצה לדבר על המחסור בשירותי בריאות ועל הפערים בנגב, במיוחד בחברה הערבית הבדואית בנגב יש את המחסור הכי גדול, יש פערים בכלל בין מרכז לפריפריה בשירותי בריאות, אבל בתוך הפריפריה יש את הפריפריה שהיא החברה הערבית הבדואית בנגב, אני רוצה להתמקד בדיון בכפרים הלא מוכרים בנגב והיעדר שירותי בריאות

יוסף עטאונה:      כמעט כ-25 יישובים לא מוכרים בנגב, אין בהם שום שירותי בריאות, אני מדבר על ריכוזים מאוד גדולים כמו אלפורעה, כמו אוואג'אן, גודל האוכלוסייה נע בין 5,000-8,000 אנשים של יישובים לא מוכרים, אין קופות חולים שם, אין טיפת חלב ולכן יש מחסור שהוא מאוד מאוד משמעותי, וכשמדברים על המספרים של אחוז התמותה בקרב תינוקות בנגב ואומרים שהוא הכי גבוהה בארץ זה בגלל היעדר התשתית הפיזית ושירותי הבריאות הקיימים, לכן כשבאים לסוגיה הזו לפי דעתי בראש ובראשונה כבוד היו"ר צריך לטפל בסוגיה של החברה הערבית הבדואית הנגב בהיעדר שירותים

יונתן מישרקי: הנקודה ברורה, חבר הכנסת יוסף הדברים ברורים, אנחנו נשמע התייחסות לנושא הזה, תודה

יוסף עטאונה: דבר נוסף, כל מה שקשור לקופות חולים והשירותים שהן נותנות בנגב ובדרום לפי דעתי קשור גם למשרד הבריאות, למשרד הבריאות יש את האחריות הכללית על שירותי הבריאות, היעדר פיקוח על הקופות בנגב הוא מאוד בולט ולכן גם השירות, ואיפה שנותנים את השירות זה לא שירות ברמה כמו שנותנים בשאר היישובים במרכז, תודה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:      חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אדוני היו"ר, לפני שאני אתייחס לנושא חשוב לי להגיד מילה אחת על המשפט שאמרת בפתיחת הדיון, לפני שאתה מגנה את הרופאים והסתדרות הרופאים צריך להבין את הסיבה

יונתן מישרקי: אני לא מגנה את הרופאים אני מגנה את ההחלטה - - -      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: סיבה למה ואיך הם הגיעו למצב שהם נשבעו להציל חיי אדם, למה הם הגיעו לנקודה הזו, מה מרתיח אותם ומה מכעיס אותם שהם הגיעו לדבר הזה

יונתן מישרקי: עם כל הכבוד, בשל חקיקה כזו או אחרת, לא מפרים את שבועת הרופאים, הנושא של השוויון הוא נושא מהותי גם בנושא הזה, ולכן אני מוקיע את האמירה שלהם היום, את הדבר הזה, ואמרתי את זה בצורה ברורה אבל בואי נתמקד בנושא אחר

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תקשיבו להם, תקשיבו לכולם, זה חשוב מה שהם אומרים, זה המסר, זו לא הפגנה נגד הממשלה זה מסר שהם צריכים להעביר אליכם

אחמד טיבי: אני מסכים איתה בהחלט

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כל האזרחים במדינת ישראל זכאים לשירותי בריאות ראויים, איכותיים, אני גם מגיעה ממערכת הבריאות

קריאה: לרופאים יש מצפון

טטיאנה (טניה) מזרסקי: נכון לרופאים יש מצפון והם לא מפרים את השבועה, הם תמיד יגישו עזרה ראשונה ויצילו חיים, תקשיבו לי כולם

יונתן מישרקי: טטיאנה, שמענו, אפשר להתקדם

טטיאנה (טניה) מזרסקי: כל האזרחים זכאים לשירותי בריאות איכותיים, אני מדברת גם על מגוון השירותים הרפואיים וגם על איכות הרפואה, החברה הערבית בעיקר נמצאת פיזית וגאוגרפית בפריפריה, המרחק מיישובים ערבים למרכזים רפואיים הוא ענק, כשאנחנו מדברים על הצלת חיים, מדובר בין 40-50 דקות נסיעה למרכז הרפואי הקרוב וב-40 דקות אנחנו יכולים לאבד את חיי האדם

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      כשאנחנו נסתכל על כמות האמבולנסים וניידות טיפול הנמרץ ביישובים ערביים אנחנו נתפלא שהעזרה הראשונה לא תגיע בזמן לבן האדם והוא פשוט ימות בגלל מחסור באמצעים רפואיים באותם היישובים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      ההסברה בענייני הבריאות ואורח חיים בריא היא מאוד מאוד מינורית בחברה הערבית, אני חושבת שכאן המדינה צריכה להתערב ולהכשיר צוותים חינוכיים, להכשיר רופאי משפחה, לשתף פעולה עם בתי חולים כפי שזה נעשה בבית החולים הסקוטי בנצרת שהוא עושה עבודה נהדרת בהסברה וצמצום פערים והגברת המודעות לאורח חיים בריא בחברה הערבית, צריך לתגבר את הפעילות ולתקצב אותה, לא להפיל את זה על הכתפיים של הרופאים שהם גם תושבי המקום וגם עובדים באותו אזור, להגביר את המודעות של שירותי בריאות נוספים 

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      אנחנו יודעים שלפי הסטטיסטיקה בכל קופות החולים, דווקא בחברה הערבית ותושבי הפריפריה הם פחות רוכשים ביטוחי בריאות נוספים, צריך להגביר את ההסברה ולשווק ולהסביר לתושבי הפריפריה למה הם צריכים את השירותים האלו ושבעצם הם יכולים להציל להם את החיים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      תושבי פריפריה הם לא רק החברה הערבית, משלמים את אותו מס בריאות בדיוק כמו תושבי המרכז ואם המדינה לא תשלים את הפערים אף אחד לא ישלים את הפערים, אנחנו פשוט נאבד את האזרחים הטובים של מדינת ישראל, רק בריאות, אני מתנצלת אני יוצאת מהדיון

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:      חבר הכנסת איימן עודה, בבקשה

איימן עודה: כבוד היו"ר, עמיתי חברי הכנסת, האורחים הנכבדים, ראשית אני רוצה לברך את חברי ד"ר אחמד טיבי על היוזמה, על המקצועיות ועל העקביות הפטריוטית, האכפתיות לחברה שלנו, הוא המקצועי ברשימה שלנו בין היתר בנושא הרפואה והבריאות בכלל

איימן עודה:      רציתי להגיד שיש פה סתירה בין צרכים אובייקטים שהחברה הערבית במצב סוציואקונומי הקשה ביותר במדינה, תוחלת החיים שלהם היא הנמוכה ביותר, המרחק מבתי חולים הוא המרחק הגדול ביותר לבין שהאוכלוסייה הערבית גם צורכת בריאות, עכשיו שמעתי לגבי האחוז שלנו בקופת חולים כללית וגם מבחינת צוותים רפואיים, מבחינת רופאים במקומות בכירים יש כאן סתירה

איימן עודה:      בהרבה מקרים אנחנו מעלים סוגיות, נאבקים וזה חשוב, כי זה מניע עם הזמן חלק מהשיח הכללי אבל מרגישים שזה לא מספיק, איך אפשר לממש את מה שאנחנו דורשים בצדק?     אני חושב שבתחום הזה ספציפית יש לנו כוח אדיר, יש לנו כוח להסתכל בפנים של כללית ולהגיד להם אם לא, אז אנחנו נעשה כך וכך, זה לא מזדמן לנו כל פעם, לא כל פעם יש לך את הכוח בידיים, לכללית יש אינטרס שאנחנו נהיה חלק ממנה, כמה שיותר אזרחים, ואנחנו יכולים להגיד להם שאם אין ערבים בדרגים הגבוהים אז אנחנו נבקש מהאנשים לעבור מקופת חולים כללית לקופת חולים אחרת, אותו דבר בבתי חולים ובקופות החולים השונות

איימן עודה:      אני חושב שהשכנוע וההיגיון והדברים הנכונים שאנחנו אומרים, לב אדם זה לא מספיק

יונתן מישרקי: תרשה לי רק לשאול אותך, אתה מתעסק בעיקר בנושא המינויים בקופת חולים, אתה לא חושב שיש משמעות כלפי ההסברה ברשויות המקומיות שלכם נציגי הציבור?     

איימן עודה: כל מה שאתה אומר זה נכון, מי שדיבר ברמה ההוליסטית זה היה חבר הכנסת אחמד טיבי ואני מקבל, אני מדבר רק על צד אחד, איך לממש חלק מהזכויות שלנו, האם מספיק לבוא לוועדה ולהציג דברים או שכשיש לך כוח בשטח צריך להשתמש בכוח הזה בשביל להכריח לטובת השוויון, לטובת הצדק

איימן עודה:      אני חושב שזה צו השעה, במיוחד בתחום שבו יש לנו אפשרות להשפיע עליו רבות, תודה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:      חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: צוהריים טובים כבוד היו"ר, חברי כנסת, אורחים נכבדים ואנשי מקצוע

אימאן ח'טיב יאסין:      אתם יודעים מה מצער בדיון הזה? שהדיון הזה מתקיים באותו יום ששני שרים בממשלת ישראל פונים בפנייה רשמית לראש הממשלה ומבקשים קיצוצים בתקציבים של החברה הערבית שהוקצו לתוכנית החומש ועל זה אנחנו דנים בישיבה הזו, זה מצער מאוד ובו זמנית זה מבקש מכל מי שיש לו נגיעה ויכולת להשפיע על הדברים שלא לתת לדבר הזה לקרות, אנחנו כל יום מערבים עד לבקרים אנחנו שומעים ומתבשרים בכל מיני בקשות לצערי הרב

אימאן ח'טיב יאסין:      פעם רוצים לקצץ כ-100 מיליון מתחום איכות הסביבה, עכשיו רוצים לקצץ כ-130 מיליון מכל מיני תחומים אחרים, קיצוץ רוחבי כולל בבריאות, אני לא רוצה - - -      

יונתן מישרקי: אני רק אגיד ברמה ההצהרתית שאנחנו כמובן לא רוצים לקחת בשום צורה כסף ממגזר למגזר, זה ברור שאין ברציונל הזה שום תוכן, לצערי הרב זה מה שקורה, אני בטוח שמקבלי ההחלטות בעניין התקציבים ידעו למצוא את המקור התקציבי, אבל כמובן שאין לנו עניין להתגלח בין ציבוריים מתקציב אחד לשני

יונתן מישרקי:      ההבהרה שלך היא חשובה, אבל אני לא חושב שהיא כל כך רלוונטית

אימאן ח'טיב יאסין: היא כל כך ישירה למה שקורה ולדיון הזה, על זה אנחנו - - -      

יונתן מישרקי: לפני שלקחו את הכסף בבוקר - - -      

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד ממלא המקום, אנחנו מדברים אובייקטיבית, אנחנו דנים על תוכנית שהוקצו לה תקציבים ומשאבים, בתוכניות החומש של החברה הערבית ועכשיו יש בפנינו מכתב רשמי שמדבר על בקשה רשמית מהממשלה, חתום עם חתימתם של שני שרים שלצערי הרב גם אחד מהם אמון על הפריפריה החברתית והגאוגרפית במדינת ישראל שהיא הנגב והגליל, ממש בקשה מוצהרת וברורה שאין בה שום בושה, בלי הסתרה, הם מדברים על זה בוודאות

אימאן ח'טיב יאסין:      אנחנו נחזור לנושא, אני לא רוצה לחזור על הדברים שנאמרו כעת ועל הסקירה שניתנה, על החוסר והאבל שנגרם שנים על גבי שנים לחברה הערבית בכל הסוגיה של בריאות הציבור ושל בריאות האנשים באופן פרטי, אני לא רוצה להיכנס גם לסוגיית הקופות, אני מסתכלת על המדינה ועל הרשויות במדינה שהן הגורם העיקרי והמכריע שאמור לתת את הדין והחשבון ואת המענה לצרכים של התושבים וגם הוא אמור ליישר את הטעויות שנמצאות בתוך הקופות בין אם זו כללית או קופה אחרת

אימאן ח'טיב יאסין:       לצערי הרב אנחנו מודעים לסוגיה הזו או מתוך הרגל, או בגלל שקופת חולים כללית הייתה הראשונה שפתחה בקרב החברה הערבית ואנחנו התרגלנו להיות במקום הזה, זו גם בושה וחרפה שיש לכם כ-80% קליינטורה מהחברה הזו ובסופו של יום הם צריכים לחכות ולנסוע עשרות ומאות קילומטרים למרכז כדי לקבל שירות

אימאן ח'טיב יאסין:      ישנה תוכנית בתוכנית החומש שרע"מ דאגה להביא אותה ופעלה כדי שהיא תצא לפועל ועכשיו החובה היא על הממשלה, שאתה ממלא המקום, חבר כנסת בממשלה הזו, עכשיו יש לך השפעה עליה, אנחנו דורשים שני דברים

יונתן מישרקי: חבר מטעם הקואליציה

אימאן ח'טיב יאסין: אוקי, כמישהו שייך לגוש מסוים שיש לו השפעה ואנחנו יודעים שיש לו השפעה, אני מצפה שאכן תיקחו יוזמה

אימאן ח'טיב יאסין:       שני דברים, דבר ראשון אנחנו רוצים דין וחשון עם מה שנעשה עם התוכנית הזו מאז קום הממשלה החדשה ועד עכשיו, דבר שני, דרישה לא לקצץ באותם תקציבים, לא של הבריאות ולא של דברים אחרים, אני לא צריכה להזכיר את הבעיות האקוטיות בתוך החברה הערבית שאנחנו נראה את האותות שלהן בשנים הבאות, את הילדים העניים שסובלים מהשמנת יתר בגלל אכילת פחמימות ודברים זולים, הם יהיו החולים של מחלות לב, מחלות הסוכרת, השמנת יתר, לחץ דם ושלא נדבר על מחלות הסרטן שלצערי הרב מה שאנחנו מקבלים מכל אזורי התעשייה מסביב ליישובים הערביים זה האוויר המזוהם

אימאן ח'טיב יאסין:      הגיע הזמן לא רק לדבר את הדברים, אלא באמת לעשות את המעשים, במיוחד לאור העובדה שישנה תוכנית מתוקצבת, תבצעו אותה, תתנו לה להתקיים

יונתן מישרקי: תודה

יונתן מישרקי:      כדי שאנחנו נספיק לשמוע גם את אנשי המקצוע, תשימו לב גם כן למה שקורה עם הזמנים, תודה רבה לך

יונתן מישרקי:      חבר הכנסת ואליד אלהואשלה, בבקשה

וליד אל-הואשלה: אני אדבר בקצרה, אני בטוח שהחברים שלי יתייחסו לנושא הזה, קודם כל אני מודה ליוזמים, לחבר הכנסת אחמד טיבי ויו"ר הוועדה על קיום דיון חשוב זה, אין ספק שמהחדשות שאנחנו שומעים מהבוקר על גרירת תקציבים, 570 ו-549 לטובת מגזרים אחרים, אנחנו לא נגד מגזרים אחרים להפך, אנחנו רוצים שכולם יקבלו תקציבים יוני, אבל הדרישה שלנו והבקשה שלנו היא לא לגרוע מהתקציב שהיה בממשלה הקודמת שמיועד לחברה הערבית

וליד אל-הואשלה:      אין ספק שמאז שנבחרנו לכנסת אנחנו מטפלים בהמון נושאים שקשורים לחברה הערבית ואחד מהנושאים הוא הבריאות שנוגעת לאנשים, היא מצרך בסיסי ביום יום לתושבים שלנו

וליד אל-הואשלה:      יישובים רבים בנגב רחוקים ממרכזי השירותים וממרכזי הבריאות שהם אמורים להיות נגישים לאוכלוסייה והדרישה שלנו היא שיהיו יותר משאבים, לא למשוך כספים לכיוונים אחרים ולהסיט אותם, להפך, הדרישה שלנו שכן היישובים הערבים ובמיוחד היישובים הבדואים יהיו שווים ליישובים אחרים שנמצאים בנגב, יישובים רבים, ואני בטוח שידידי יוסף התייחס לזה, כמו פוראדעי, - - - , אמורים לקבל שירות כמו באר שבע, מיתר, להבים וכדומה, תודה יוני

יונתן מישרקי: תודה רבה, אני רק אזכיר שחבר הכנסת טיבי הוא ייסד בשנת 2008 את חוק הסדרת המקצועות הרפואיים, הוא למעשה הרופא היחיד בכנסת מבין חברי הכנסת, אני חושב שאולי נגדיר אותו כאן מר בריאות טיבי

יונתן מישרקי:      אוקי, אנחנו נעבור הלאה, אני אבקש מאיילת גרינבאום אריזון ממשרד הבריאות, בבקשה, אני מבין שגם יש לכם מצגת

איילת גרינבאום אריזון: תודה, אני מבקשת שכן תציגו את המצגת שלי, אז קודם כל אנחנו שמחים מאוד על הדיון ומודים לכם שהזמנתם אותנו, אני סמנכ"לית בכירה למנהל תכנון אסטרטגי וכלכלה במשרד הבריאות, איתי נמצא ראש אגף תקציבים של המשרד וד"ר נור, מנהלת מטה היישום של התוכנית, יש פה גם את יועץ השר לחברה הערבית והתזונאית הראשית בחברה הערבית, הנושא מאוד חשוב לנו ולכן כולנו כאן

איילת גרינבאום אריזון:      קצת רקע על התוכנית, העבודה על התוכנית הזו החלה בשנת 2018 עם הרבה מאוד גורמים, חלק מהם יושבים פה בחדר, החברה האזרחית, מערכת הבריאות, שלטון מקומי, התכונית מעוגנת בחמש החלטות ממשלה שונות 550, 716, 717, 1279 ו-1804, ליישום התוכנית הוקם מטה יישום ייעודי במשרד הבריאות, יש לנו ארבעה עובדים כרגע וכולם מהחברה הערבית, יש לנו ד"ר מהחברה הבדואית, יש לנו את נור, יש לנו גם נציגה מהחברה הדרוזית, אנחנו מאוד מתגאים במטה הזה ואני אגיד גם שהם באמת עובדים כל כך קשה כדי ליישם את התוכנית הזו

איילת גרינבאום אריזון:      התוכנית מלווה בשלושה צוותי בריאות שונים, לכל חברה יש את צוות הבריאות שלה שמתעדף את התקציב ומחליט מה המשימות שנבצע, הם כוללים גם נציגים ממערכת הבריאות, גם ממשרדי הממשלה, משרד האוצר, רשויות מקומיות, חברה אזרחית ואנשי אקדמיה והם מתעדפים את התקציב עבורנו

איילת גרינבאום אריזון:      אנחנו מציגים אחת לתקופה את הסטטוס לוועדה המתמדת בראשות המנכ"ל לשוויון חברתי, אני אגיד שזו תוכנית מאוד ייחודית במשרד הבריאות, נאצלנו לבנות לה מנגנונים ייחודים, בעבר מערכת הבריאות לא תקצבה רשויות מקומיות והיום היא כן עושה את זה ואני אציג את זה

איילת גרינבאום אריזון:      קצת אתגרים, אני לא אחזור על זה כי ציינתם את זה גם תמותת תינוקת וגם סוכרת עם אחוזים מאוד גבוהים גם בחברה הערבית וגם בחברה הבדואית, בעיקר בגילאי 75 פלוס, נתון של השמנת ילדים, יש לנו למעלה מ-23% מהילדים בחברה הערבית הם עם BMI מאוד מאוד גבוה בהשמנת יתר אל מול 12% בחברה היהודית, נתון מאוד חריג וציינתם גם קודם את המשמעות שלו

איילת גרינבאום אריזון:      אני אגיד שמיקודי התוכנית הוגדרו כבר בשנת 2018 ואנחנו עובדים לפיהם, המיקודים הם סוכרת והשמנה, בריאות הנפש, עישון ומחלות ריאה, שנות חיים ראשונות ובריאות האישה, בעצם כשבנינו את התוכנית מה שעמד לנגד עינינו שכ-80% מהבריאות לא תלוי במערכת הבריאות, אלא במערכות נוספות, בכל התשתיות, אילו מים אנחנו שותים, איזה אוויר אנחנו נושמים, התנהגות הבריאות של כל אחד מאיתנו, איזה אוכל אנחנו אוכלים, האם אנחנו מבצעים פעילות גופנית, באיזה סטרס אנחנו חיים ונושאים נוספים כמו מצב סוציואקונומי, בדידות והשפעות שונות

איילת גרינבאום אריזון:      יש גם מנגנונים נוספים שאנחנו בעצם מקדמים ואני אפרט מה הם, מה שמוגדר לנו במיקודים המרכזיים לשנת 2022 ואני אגיד שאנחנו מימשנו את כל התוכנית מבחינתנו ואנחנו מתקדמים בה בכל הכוח

איילת גרינבאום אריזון:      יש לנו ציר של מניעה וטיפול שמתמקד בעיקר בסוכרת והשמנה בו יש גם מבחן תמיכה לקופות החולים לאיזון סוכרת, גם תזונאיות בטיפות חלב בחברה הערבית שיושבות עם האימהות והן משוחחות איתן על תזונה וגם בחברה הבדואית

יונתן מישרקי: מה קורה במקום שאין בו טיפת חלב?     כמו מה שהזכיר פה יוסף עטאונה, אתם מסבירים במקומות מסוימים, איך מגיעים לכלל האוכלוסייה?     

איילת גרינבאום אריזון: בסופו של דבר יש למעלה מ-900 טיפות חלב בפריסה ארצית מאוד מאוד רחבה ואני חייבת להגיד שגם אם דיברנו על החברה הבדואית, לשכת בריאות דרום שאחראית על זה, אני מאוד מקווה שיהיו גם ניידות בקרוב, אבל בסופו של דבר יש פריסה רחבה ויש אחוזי התחסנות מאוד מאוד גבוהים

אימאן ח'טיב יאסין: במה כ-30 אלף תושבים של יישובי ההכרה אין

יונתן מישרקי: את יכולה להרחיב בכמה מילים על נושא הניידות שהזכרת כרגע?     

איילת גרינבאום אריזון: אני אגיד שבתוכנית העבודה של משרד הבריאות לשנים 2023-2024 יהיו גם ניידות טיפות חלב אחרי הרבה שנים שלשכת בריאות דרום ואנחנו מנסים לקדם את זה, יש אישור והשנה יהיו ניידות שיגיעו לכל הכפרים הבלתי מוכרים

איילת גרינבאום אריזון:      בעולם של שלטון מקומי אנחנו מקימים כ-20 יחידות בריאות בחברה הערבית, אני אגיד שזה פיילוט משרדי, היחידות הבריאות הראשונות שמשרד הבריאות מקים בתוך השלטון המקומי הן בחברה הערבית, עד עכשיו הקמנו כבר כ-14 יחידות בריאות, אנחנו ממשיכים ומקימים ועוד מעט אציג שקף מפורט

איילת גרינבאום אריזון:      אנחנו מקימים תשתיות בריאות בחברה הדרוזית גם עם תקציב מאוד משמעותי, יש לנו פורטל בריאות שיעלה לאוויר בעוד כחודש והוא ישקף את נתוני הבריאות ברמת הרשות המקומית, מה מצב הבריאות של תושבי הרשות

יונתן מישרקי: אתם עובדים גם כן בהסברה מול הרשות המקומית?     

איילת גרינבאום אריזון: כן אני כבר אציג את זה

איילת גרינבאום אריזון:      ובנושא רוחב, כל התהליך שלנו הוא בשיתוף של הציבור, שיתוף מאוד רחב וגם צוותי הבריאות כמובן הם חלק מאוד משמעותי

איילת גרינבאום אריזון:      יש לנו תקציב של 2 מיליון שקלים להסברה ובחודש הקרוב נראה קמפיין שעולה בעולמות של השמנה וסוכרת לאיזון ומניעה, אנחנו מבצעים כרגע באזור ה-12 מחקרים פעילים כי חסר הרבה מאוד מידע על מצבי בריאות, גם מחקרים קליניים בשיתוף המדען הראשי שלנו וגם מחקרי מדיניות

איילת גרינבאום אריזון:      דיברתם פה על ייצוג בכיר של החברה הערבית בתוך מערכת הבריאות, אז מחקר מעמיק לגבי החסמים, מחקר לגבי החסמים של מעבר בין קופות חולים כי החברה הערבית פחות עוברת בין קופות ומחקרים נוספים, שוב בעולמות המיקודים הקליניים שלנו ומטה היישום שהצגתי אותו גם קודם

יונתן מישרקי: זאת אומרת שאין לכם מסקנה למה החברה הערבית מתרכזת ברובה בקופת חולים X?     

איילת גרינבאום אריזון: זה היסטורית, תראו בסוף אזרחי מדינת ישראל לא עוברים בהמונים קופות חולים, יש לנו סך הכל כ-2% של מעברים בין קופות בשנה, בסופו של דבר כשאנחנו מסתכלים על סקרי שביעות רצון של האזרחים מקופות החולים הם עומדים על למעלה מ-90% וזה לא משנה איזו קופה, לאנשים טוב בקופה שלהם ויש גם משתנים לצורך העניין שהם באמת היסטוריים

איילת גרינבאום אריזון:      מבחינת יחידות הבריאות, כפי שציינתי אתם יכולים גם לראות תמונות מכנס שערכנו בסוף דצמבר עם ראשי השלטון המקומי בחברה הערבית ומנכ"ל משרד הבריאות שמגיע לברך את מנהלות יחידות הבריאות החדשות שהגיעו למשרד הבריאות, אנחנו יצאנו בקול קורא למי שרוצה לבוא לנהל את יחידות הבריאות כדי להגיע לאנשים רלוונטיים, יש לנו כפי שציינתי כ-14 יחידות בריאות, כל השאר או שלא נבחר מישהו במרכז - - -      

יונתן מישרקי: הקול הקורא היה ייעודי למגזר?     

איילת גרינבאום אריזון: בוודאי, רק מהחברה הערבית והוצאנו גם ניוזלטר אתמול אתם יכולים להתרשם ממנו

יוסף עטאונה: סליחה, הגיוס היה דרך משרד הבריאות או דרך גופים חיצוניים?     

איילת גרינבאום אריזון: לא אנחנו עובדים צמוד עם משרד הפנים, כל התוכנית שלנו היא מול משרד הפנים אבל זה בהעסקה ישירה של הרשות

יוסף עטאונה: אני מדבר לגבי היחידות

איילת גרינבאום אריזון: הן העסקה ישירה של הרשות המקומית דרך משרד הפנים בתקצוב מלא שלנו, תקצבנו את הרשויות בקרוב ל-700 אלפי שקלים לרשות

איילת גרינבאום אריזון:      יש לנו מיזם משותף עם ספרת הגליל, ייעודי גם לליווי כניסה לתפקיד וגם הכשרה של מנהלי יחידות הבריאות, בנגב אנחנו גם מתכננים להקים כשלוש יחידות בריאות, בגלל הבחירות עדיין לא הצלחנו להקים אותן, אבל אנחנו עובדים גם על זה

בשארה בשאראת: למה זה מתעכב?     

איילת גרינבאום אריזון: אנחנו פשוט בלוחות זמנים מאוד מאתגרים, יש כבר הנחיות עד מתי אפשר להגיש מכרזים

בשארה בשאראת: אין קשר לזה שזה עבר לקבלן חיצוני?     

איילת גרינבאום אריזון: לא, אני אגיד שאנחנו הקשבנו לאנשי השלטון המקומי שביקשו שנקים את היחידות במודל של 550, חשבנו ללכת לשני פיילוטים ולראות מה אפקטיבי וברגע שנוכל אנחנו רוצים להקים את היחידות האלו, אנחנו נקיים איתם גם שולחן עגול מסודר

איילת גרינבאום אריזון:      יש לנו מאגר מועמדים לניהול יחידות בריאות

בשארה בשאראת: לגבי הנגב, מה הסטטוס של שלוש היחידות שדיברת עליהן?     

איילת גרינבאום אריזון: אז כרגע אני יכולה להגיד שאנחנו נמתין לאחרי הבחירות כדי למנות, גם ב-550 לצערי אנחנו נאלץ להמתין בחלק מהרשויות

איילת גרינבאום אריזון:      בחברה הדרוזית והצ'רקסית כל רשות בונה תוכנית עבודה ומקימה תשתיות בריאות ייעודיות בין אם זה גינות ציבוריות, מתקני כושר, מסלולי הליכה ואופניים בליווי צמוד שלנו, אציג קצת נתונים ואפשר לראות את פורטל הבריאות שיעלה גם בעברית וגם בערבית לאחר שנתחיל את הפיילוט ממש עד לסוף השנה

איילת גרינבאום אריזון:      יש לנו פה גם את הנתונים שקיבלנו מקופות החולים לאיזון חולי סוכרת, יש למעלה מ-100 אלף חולי סוכרת כרגע בקופות החולים, כ-71% מהם בקופת חולים כללית, זה מייצג גם את ההיקף של כללית באוכלוסייה, אנחנו יודעים עכשיו כמה מאוזנים יש, כמה לא מאוזנים, איפה יש לנו אנשים לא מאוזנים, יחידות הבריאות חוברות וגם ההסברה שלנו תהיה ממוקדת כדי לראות איך אנחנו מגבירים, קופות החולים מציגות גם תוכניות ליישום

איילת גרינבאום אריזון:      אנחנו משנים את מבחני התמיכה של משרד הבריאות, זה בעצם בחלק שלנו, בחרנו מבחני תמיכה שבהם אנחנו מתקצבים את קופות החולים ויש להן נגיעה ישירה לתוכנית, ועבור פעילות בחברה הערבית קופות החולים יתוגברו בין 20%-25% יותר על כל שינוי שיבצעו או על כל אינטראקציה עם מטופלים, יש לנו מבחן - - -      

יונתן מישרקי: מה המטרה של זה?     

איילת גרינבאום אריזון: כדי להגביר פעילות בחברה הערבית בקרב קופות החולים, שקופות החולים יעבדו יותר בחברה הערבית

איילת גרינבאום אריזון:      יש לנו מבחן תמיכה לקיצור תורים בבריאות הנפש

יונתן מישרקי: השאלה אם הקושי הוא פיזי?     

אימאן ח'טיב יאסין:  << דובר >>  יש ביצוע? יש הכרה?     

איילת גרינבאום אריזון: במבחני תמיכה מדווחים לנו, לצורך העניין במבחן תמיכה לסוכרת הם העבירו לנו את כל המטופלים חולי הסוכרת, במבחני התמיכה הם ממש מעבירים לנו נתונים מדויקים, אנחנו הגדרנו את זה

בשארה בשאראת: אבל גם במבחני התמיכה אתם מקבלים את התמיכה והם הצליחו לעלות את האיזון

איילת גרינבאום אריזון: נכון, זה תוצאתי, פרופ' בשארה בשאראת היה גם חלק מהגדרת מבחן התמיכה

יונתן מישרקי: נהדר, איך מצמצמים את הבעיה של המרחק הפיזי?     

איילת גרינבאום אריזון: עוד שקף אחד אני נכנסת גם על זה

איילת גרינבאום אריזון:      תראו, יש לנו גם מענה להתפתחות הילד, מבחן להשמנה, נושאים שהם באמת בליבה והם מאוד מאוד חשובים ואנחנו מאמינים שבשינוי של מנגנונים נוכל לייצר תמרוץ לקופות להגביר פעילות

איילת גרינבאום אריזון:      אלו הנושאים שאנחנו רוצים להתמקד בהם בשנת 2023, על חלקם דיברתם פה, אני אגיד שאנחנו מבינים שאנחנו צריכים להגביר את הפעילות של קופות החולים בחברה הערבית, גם בהגדלה של היצע השירותים והנגישות, אני אגיד שהקופות כבר בונות תוכניות אסטרטגיות, הם מציגות לנו את החסמים ובונות לנו כיוונים לאיזו תמיכה הם צריכים כדי להגדיל פעילות, אנחנו עובדים על זה גם עם שוויון חברתי

אימאן ח'טיב יאסין: כולל שעות עבודה שלהם?     

איילת גרינבאום אריזון: אנחנו עובדים עכשיו על מבחני התמיכה והם יציגו לנו ממש תוכנית עבודה מסודרת להגברת פעילות ואנחנו נאשר אותה, ספציפית לגבי הצרכים, אז כן, אנחנו משקיעים בזה וצריכים לחשוב מה המנגנון המתאים כדי לתמרץ אותם, אנחנו בעולם של תכנון כוח אדם, דיברתם פה על מחסור בתקנים, אני אגיד כפי שכולכם יודעים, לקראת סוף השנה אנחנו מתחילים לקצר שעות התמחויות למתמחים, בעיקר בבתי החולים בפריפריה, תוספת משמעותית גם של תקנים ואנחנו מאמינים שהרבה מהם גם יגיעו לחברה הערבית

איילת גרינבאום אריזון:      אני אגיד שבכל התוכניות של המשרד שאנחנו מקדמים, גם בעולמות של רופאים כוכבים וגם בעולמות של הגדלת מספר הסטודנטים ותוכניות נוספות, אנחנו נגביר את הייצוג של החברה הערבית בתור יעד אסטרטגי שלנו

איילת גרינבאום אריזון:      אנחנו מתחילים מחקר כדי להבין מה הם החסמים של האוכלוסייה הערבית מלהגיע לעבוד במקצועות שהם פחות עובדים בהם, לצורך העניין אנחנו יודעים שיש אולי מספיק רוקחים, אבל אנחנו יודעים שאין מספיק קלינאי תקשורת ואין מספיק ריפוי ועיסוק אז אנחנו רוצים לראות מה יגרום להם לרצות להשתלב גם בתוך מערכת הבריאות, אני אגיד שצורך העניין יש לנו את בוגרי רפורמת יציב, אנחנו מתחילים מספר הכשרות לבוגרי רפורמת יציב כדי להגדיל את הייצוג שלהם בבתי החולים ולשלב אותם

איילת גרינבאום אריזון:      מבחינת מיצוי זכויות, אנחנו נמצאים בעיצומו של מחקר שבודק למה החברה הערבית ממצה פחות את הזכויות במערכת הבריאות, לאחר מכן כמובן שאנחנו נבנה תוכנית התערבות כדי לקדם גם את הנושא הזה

איילת גרינבאום אריזון:      בטיחות ילדים בחברה הבדואית, אחרי שנים שבטרם הייתה אחראית על התוכנית היא עוברת לאג'יק, בשבועות הקרובים היא תעבור והיא עוברת לאחריות משרד הבריאות אחרי ששנים הייתה באחריות של משרד הרווחה, אחרי שיתוף ציבור מאוד מאוד רחב ומחקר ייעודי של פרופ' ניהאיה דאוד שעוסק בבטיחות ילדים בחברה הבדואית, אנחנו שמים דגש מאוד מאוד גדול על תכנון משפחה וגנטיקה, גם לצורך העניין אנחנו מבינים שיש מודעות גדולה, סיימנו סקר שיתוף ציבור עם למעלה מ-500 משתתפים מהחברה הערבית אבל זה לא מניע לפעולה, אנחנו רוצים להבין מה יגרום לחברה הערבית כן לעשות את הבדיקות האלו, גם את בדיקות ההיריון וגם את הבדיקות הגנטיות, יש לנו תוכנית התערבות מסודרת גם לנושא הזה

איילת גרינבאום אריזון:      אנחנו מוציאים מבחן תמיכה לארגוני חברה אזרחית על סך של 2 מיליון שקלים, במבחן התמיכה אנחנו נתמרץ ארגונים שהם מקדמים אורח חיים בריא כדי לעבוד יותר בתוך החברה הערבית, וכמובן שאנחנו נמשיך ונקים את יחידות הבריאות שעדיין לא הספקנו להקים ונמשיך את ליווי המנהלים

איילת גרינבאום אריזון:      אם מעניינים אתכם קצת מספרים אז הבאנו את הגידול התקציבי של שנת 2022, כדי שתכירו אותו, כפי שאמרתי כל הכסף שוריין - - -      

יונתן מישרקי: מה סך התקציב הכולל של התוכנית?     

איילת גרינבאום אריזון: יש לנו כ-650 מיליוני שקלים, כ-350 מיליוני שקלים תוספתי, החלוקה בין השנים היא לא אחידה, ספציפית בשנת 2022 יש לנו פה רק את התקציב התוספתי דוגמה של כ-70 מיליוני שקלים, חוץ מזה היה לנו תקציב של 10 מילוני שקלים שהפילנתרופיה השקיעה ועוד מיליונים שמשרד הבריאות שם

איילת גרינבאום אריזון:      בשנת 2023 עוד לא קיבלנו אישור של תוכנית, אני מניחה שהיא תאושר בחודשיים הקרובים וכמובן שנמשיך בכל הכוח

יונתן מישרקי: מאוחר מאוד

איילת גרינבאום אריזון: לא כי אנחנו מיישמים עכשיו את התקציבים שקיבלנו בסוף שנת 2022, עובדים מאוד מאוד קשה

איילת גרינבאום אריזון:      אני אגיד שבסופו של דבר עובדים מאוד קשה במשרד כדי שכל שקל יגיע לייעודו ויעשה שינוי משמעותי בתוך החברה הערבית, עם אכפתיות אין סופית של מטה היישום שהוא באמת ייחודי בממשלה שפשוט עובד רק בזה, אני מאוד מאוד אופטימית שאנחנו נראה תוצאות, ואני רוצה להודות לכולכם כי יש לנו פה כל כך הרבה שותפים מסביב לשולחן שעוזרים לנו לקדם הרבה דברים, זהו תודה רבה

יונתן מישרקי: אני מודה לך מאוד, האמת היא שזה מרשים מאוד, אתם יורדים לפרטים - - -     

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים לשאול שאלות על המצגת שהיא הציגה

יונתן מישרקי: אני אאפשר לך, אני רוצה לשמוע כרגע את פרופ' בשארה בשאראת ולראות את המצגת שהוא הכין בעניין, תרכזי את השאלות ואחר כך נשאל את השאלות

יונתן מישרקי:      תודה רבה לך גברתי, איילת

בשארה בשאראת: אני אדבר על בריאות החברה הערבית, חלק מהדברים נאמרו אז אני לא אחזור עליהם, אני אנסה להדגיש כמה נקודות שקשורות לבריאות האוכלוסייה הערבית

בשארה בשאראת:      זה החזון שלנו, אני מדבר בשם החברה לקידום בריאות האוכלוסייה הערבית בתוך ההסתדרות הרפואית, חיים בריאים ושוויון בבריאות במדינת ישראל, אנחנו מאמינים שכל הפעילות שלנו לאורח חיים בריא גם משפיעה על החברה היהודית לא רק על החברה הערבית, אני אביא דוגמה של משהו שאנחנו התחלנו והחברה היהודית בכמה מקומות מאמצים את זה

בשארה בשאראת:      על תוחלת חיים דיברו הרבה, אני מראה מה שהיה לפני חוק ביטוח בריאות ממלכתי, אגב לפני החוק כרבע מהאוכלוסייה הערבית לא היה להם ביטוח בריאות, אלו הפערים שהיו בערך 3-4 שנים, פערים בתחולת החיים שהוא אחד הקריטריונים או המדדים של השוואת בריאות, מה אתם חושבים שקרה לאחר חוק ביטוח בריאות ממלכתי? אנחנו רואים בחלק מהמקומות שהפערים גדלו ולא קטנו, הפוך ממה שחשבנו שחוק ביטוח בריאות ממלכתי יעשה

בשארה בשאראת:      אם נמשיך אנחנו רואים שגם עם השנים זה ממשיך, אף בזמן הקורונה תוחלת החיים של גברים ערבים ירדה בשנה וחצי, באוכלוסייה היהודית אצל גברים יהודים תוחלת החיים ירדה בכמה חודשים

בשארה בשאראת:      המחשבה היא שמדברים על שוויון וצדק חברתי שיש מערכת שוויונית, 100% שוויונית, לשתי קבוצות אוכלוסיות שונות, התוצאות לא יהיו שוויונית וזה הבסיס שאני מנסה לשכנע בכל מקום, אי אפשר להגיש את אותו שירות רפואי גם ביישוב יהודי וגם ביישוב ערבי, אפילו לא אותה תרופה ולא אותה גישה, צריכה להיות גישה מותאמת לתרבות, לפעמים היא אולי יותר וזה נושא של צדק חברתי, כי בצדק החברתי נותנים יותר לחלש, אם רק ניתן שירות שוויוני, נישאר באותם פערים וזה הוכח בתוחלת החיים ובדברים נוספים

בשארה בשאראת:      דיברו על תמותת תינוקות, הפערים גדולים, זאת אומרת שאנחנו רואים שהאוכלוסייה הערבית בדרום היא פי 7 או 8 מאשר תוחלת חיים אצל יהודים במרכז הארץ, זאת אומרת פער כזה הוא לא מבטא טוב את הראייה של מערכת הבריאות הישראלית, מי שרואה את זה באירופה אומר מה פתאום הבדל כזה בין שתי קבוצות אוכלוסייה

בשארה בשאראת:  המחלה המרכזית לאוכלוסייה הערבית היום היא הסכרת, היא המובילה בתמותה ובתחלואה, שיעורים מאוד גבוהים, מעל גיל 50 כמעט כ-70% מהאוכלוסייה הערבית או סוכרתי או טרום סוכרת שעוד מעט תהיה סוכרת, אחוזים מאוד גבוהים מהגדולים בעולם

אימאן ח'טיב יאסין: יצא מחקר בין לאומי לפני כמה ימים, הגשנו הצעה והיא לא התקבלה על כך שקבוצות מיעוט בעולם בשנת 2050 הן יכפילו את מספר האנשים שחולים בסוכרת, אנחנו כבר בהכפלה אז תתארו לעצמכם איפה אנחנו נהיה, חרדים וערבים

בשארה בשאראת: נכון, זה בעלייה, אפילו קופת חולים מאוחדת שהציגה את הקבוצה שלנו בתוכנית של משרד הבריאות אמרו שהם לא יכולים להבטיח שיפור במדדים כי מצטרפים הרבה חולים כל שנה, זאת אומרת שיש הרבה - - -      

קריאה: השמנת יתר איפה נמצאת?     

בשארה בשאראת: השמנת יתר וסוכרת הם גבוהים, בכחול זו האוכלוסייה הערבית באמצע הסוכרת, מהצדדים השמנה אצל גברים ונשים, ובאדום אצל האוכלוסייה היהודית בערך

בשארה בשאראת:      אנחנו בעולם כבר מגדירים את זה כמחלה אחת שמכלילה השמנת יתר וסוכרת ונקראת דיאביטית, גם דיאביטית גם אוביסטי, המועצה לשפה הערבית בקהיר אישרה את השם שאנחנו הצענו אותו, סומנרי, הפירוש סומנה זה השמנה וסוכרת, אגב גם משרד הבריאות בתזונה משתמשים בשם הזה, הם אימצו אותו, הרשות הפלסטינית אימצה את השם סומנרי וגם בארצות אחרות

אימאן ח'טיב יאסין: צריך לשווק את המוצר, כי אני שאלתי קודם מה זה סומנרי

בשארה בשאראת: סומנרי זה השמנה וסוכרת יחד, רוב השמנים סוכרתיים, רוב הסוכרתיים הם גם שמנים, אין מה לעשות

יונתן מישרקי: בשארה אני רק רוצה ברשותך היות ולוחות הזמנים הם קצרים, הבעיה היא ידועה היא גם הייתה פה לפנינו, אם אתה יכול לדבר קצת על פתרונות כדי שנוכל להספיק לשאר הדוברים

בשארה בשאראת: אני אדבר על פתרונות

בשארה בשאראת:      מדינת ישראל במקום שני בתמותה מסוכרת, בזכות האוכלוסייה הערבית, אם מנסים לשים את האוכלוסייה בנפרד אז היא מקום ראשון בעולם, והאוכלוסייה היהודית בממוצע, זה רק כדי להעמיק ולכן צריך יותר ויותר להדגיש את נושא הסוכרת ולהשקיע בנושא הסוכרת

בשארה בשאראת:      אנחנו שותים הרבה מתוקים, מתאשפזים הרבה בגלל הסוכרת, העלייה של הסוכרת של האוכלוסייה הערבית למערכת הבריאות היא מאוד גבוהה

יונתן מישרקי: אתה שותף לתוכניות של משרד הבריאות בהקשר של ההסברה לעניין הזה?     

בשארה בשאראת: מה שאני רוצה להגיד על סוכרת, סוכרת היא מחלה שאי אפשר לטפל בה בתרופות, האוכלוסייה הערבית היא אוכלוסייה קולקטיבית ולא אינדיבידואלית, יושבים מסביב לשולחן, אוכלים אותו דבר, שותים אותו דבר ולכן התאוריה המערבית המקובלת של החולה במרכז לא תעבוד בחולה סוכרת באוכלוסייה הערבית אם לא נעבוד מול כל המשפחה, זה נקרא התאמה תרבותית

בשארה בשאראת:      עדיין לא הצלחנו בשנים שעברו להעביר משהו מאוד מותאם תרבותית כמו שצריך, אחרת נישאר באותו שיעור, כי מה שאנחנו עושים עד היום כמו עוד מאותו הדבר, שמענו את התוכניות של קופות החולים והערנו להם, מוסיפים עוד רופא סוכרת, עוד תרופות, עוד דיאטנית שתדבר עם המטופל, הדיאטנית מדברת עם המטופל, אשתו מכינה את האוכל בבית ושום דבר לא משתנה, לכן אני רוצה להדגיש את זה כאן ומשרד הבריאות מקבל את זה, צריך להתאים תוכנית שתהיה ייחודית בעולם למחלת הסוכרת, הצענו את זה וכתבנו כמה מאמרים על זה איך התוכנית תהיה מותאמת לאוכלוסייה הערבית

בשארה בשאראת:      מצד אחד כל המשפחה תהיה בטיפול ביחד ולא רק חולה הסוכרת, מכוון משפחה ולא רק מכוון למטופל, ומנהיגות של רופאי המשפחה כדי שישפיעו על המשפחה

בשארה בשאראת:      יהודים וערבים במערכת הבריאות, דיברו על זה לא אחזור על זה, קודם כל בין השנים 2017-2018 ד"ר אחמד טיבי חבר הכנסת יזם את הכנס הזה, היה סגן השר ליצמן, הגיעו ממשרד הבריאות, מהקופות והתחילה לצאת לפעולה התוכנית של משרד הבריאות, אני רוצה לתת את הקרדיט כאן לוועדה בכנסת ולחבר הכנסת אחמד טיבי ולמי שהיו לפני איילת במשרד הבריאות, שולמית אבני ואחרים שהתחלנו לקדם את זה, אנחנו היינו היוזמים יחד עם חבר הכנסת אחמד טיבי ומשרד - - -     

יונתן מישרקי: איזה כיף לראות את ההדדיות פה, אני מתנצל שאני מקצר

בשארה בשאראת:  << אורח >>    תודה רבה, אני עוד פעם אומר לצוות של משרד הבריאות שעושה עבודה יפה וזה חלק ממה שאנחנו עושים, אני אדבר בכמה מילים רק על רפואת המשפחה, לפני זה על הלחם, קודם כל הלחם מחיטה מלאה מוריד סוכרת ב-36%, מוריד מחלות לב, מוריד מחלות של סרטן קולון בגלל הסיבים התזונתיים שלו, עד לפני כמה שנים בבתי חולים הגשנו לחם לבן, כאילו לעודד את האנשים להיות חולים, התחלנו את הפיילוט בבית החולים בנצרת שהייתי מנהל בית החולים ומאז עבר לשאר בתי החולים והנושא של לחם מחיטה מלאה תפס תאוצה גם בכנסת בדיונים ואני רוצה לברך את משרד הבריאות היום שהחליטו להעביר את חוק הפיקוח על לחם מחיטה מלאה, זה יעזור מאוד

יונתן מישרקי: תודה רבה בשארה אבל תסלח לי יש עוד רשימה של דוברים

בשארה בשאראת: רק שני משפטים על התמחות ברפואת משפחה

אחמד טיבי: זה בדיוק הנושא שהזכרתי

יונתן מישרקי: אתה רוצה לשבת פה?     

אחמד טיבי: אני הייתי צריך לשבת פה, אבל בגלל שאתה מש"ס אז אתה יושב שם

בשארה בשאראת: ההתמחות ברפואת משפחה היא ההתמחות היחידה במדינת ישראל שאדם יכול לכתוב שהוא רופא משפחה והוא לא עבר את ההתמחות, כל שאר ההתמחויות צריך לעבור התמחות, אנחנו המדינה היחידה במדינות ה-OECD שמאפשרות עדיין לרופא שלא עשה התמחות לעסוק ברפואת משפחה, לא עשה התמחות בכלל והדבר הזה פוגע בטיפול בקהילה, כדי שנטפל טוב בקהילה בסוכרת ובהרבה דברים, אגב זה גם חסכוני, רופא שלא עבר התמחות שולח ומעביר לייעוץ ולמיון פי שניים וחצי מאשר רופא מומחה ברפואת משפחה

בשארה בשאראת:      לא מתקבלים הרבה, למשל באנגליה כל שנה מתוך 100 אנשים שהתחילו התמחות בכלל המדינה, בכלל המקצועות, כ-50% ברפואת משפחה, במדינת ישראל בשנה האחרונה מתוך 100 שהתחילו התמחות, רק כ-10 מתמחים הם ברפואת משפחה, אני קורא לקופת חולים כללית קודם כל, שיש לה אחריות על האוכלוסייה הערבית להקים בית ספר להתמחות ברפואת משפחה

אחמד טיבי: יש לה אחריות כלפי האוכלוסייה הערבית לא על

בשארה בשאראת: כלפי האוכלוסייה הערבית, יש לה אחריות חברתית להקים בית ספר וגם במשרד הבריאות אנחנו מדברים על הנושא של רפואת משפחה, תודה רבה

יונתן מישרקי: תודה רבה פרופ' על הדברים החשובים, אני מבקש לעבור, נמצא איתנו בזום מקופת חולים כללית, ד"ר זעי סעיד, אם אפשר לשים אותו אני רוצה לשמוע את ההתייחסות שלו כלפי הדברים שנאמרו פה באשר למינויים ושאר הדברים

זעי סעיד: צוהריים טובים, קודם כל תודה לחבר הכנסת אחמד טיבי ולכל החברים הנכבדים על קיום הדיון, דיון חשוב ביותר, אני ד"ר זעי סעיד, רופא משפחה ועוזר מנכ"ל כללית לענייני החברה ערבית

זעי סעיד:      כל העיסוק שלי הוא קידום החברה הערבית בכללית, אנחנו בכללית מודעים לכל המספרים שהוצגו פה, אנחנו גם בתוך כללית מציגים את המספרים האלו, מציגים את הנתונים, גם אנחנו באנו בדו שיח עם הנהלת הקופה על התחלואה העודפת בחברה ערבית, סוכרת והשמנה, עישון, אורח חיים והיעדר של השירותים

זעי סעיד:      	החברה הערבית וקודם כל הערבים הם ערבים, עם כל המנטליות שלנו, כל ההתנהגויות, החתונות ואורחי החיים וגם מה שאמר פרופ' בשארה על הקולקטיביות ומצד שני אנחנו פריפריה אז אנחנו ניזוקים ואנחנו סובלים מהקטע הבריאותי בגלל שני הדברים האלו, גם שהיותנו ערבים, ההתנהגויות שלנו והמנהגים שלנו וגם היותנו פריפריה, מטבע הדברים בפריפריה יש פחות שירותים

יונתן מישרקי: אני קוטע אותך סליחה, הנקודה הזו ברורה, אני רק רוצה לשאול אותך היות ועלה פה מכמה חברי הכנסת הנושא של העסקת בכירים בקופה מתוך המגזר, אתה יכול להתייחס לנקודה הזו?     

זעי סעיד: לגבי הסוגיה הזו גם אני אישית הצפתי אותה וגם שאר חבריי בכללית, העלנו אותה, יו"ר הדירקטוריון והמנכ"ל הקימו וועדה שאני ועוד חברים מהחברה הערבית - - -      

אחמד טיבי: מי יו"ר הדירקטוריון ד"ר זעי?     

זעי סעיד: יוחנן לוקר

זעי סעיד:      יוחנן לוקר ואלי כהן הקימו וועדה שאנחנו מובלים אותה, אנחנו עובדים במקביל עם משרד הבריאות, אחד מהדברים ואחד מהנושאים שאנחנו מתייחסים אליו ומטפלים בו הוא היעדר מנהלי מחוזות, היעדר תפקידים בכירים וסמנכ"לים, כביכול במרכז האחרון שהיה לניהול מחוז הצפון אני לא הסכמתי לגשת, כי אני רואה בתפקיד שלי הרבה יותר חשוב מאשר שאקבל כרגע תפקיד מנהל מחוז, כי אני רואה בתפקיד שלי לגייס עוד עשרות רופאים וצוותים שיהיו מתאימים לתפקידי סמנכ"לים ותפקידי מנהלי מחוזות וזה היעד ששמתי לעצמי

יונתן מישרקי: אני מקווה שתבשר לנו בשורות טובות בהקדם, תודה רבה לך על הדברים, אני מתנצל שאני קוטע אותך בשעה 16:00 בדיוק צריכים לסיים את הדיון ויש עוד רשימת דוברים ארוכה

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר לשאול את השאלה עכשיו?     

יונתן מישרקי: עוד מעט

יונתן מישרקי:      אני רוצה שיתייחסו אז אני אתן פה לנציגים הנוספים ואחרי זה שאלות, ד"ר יעל עשור, ראש הפורום לשוויון ובריאות מזרח ירושלים, בבקשה

יעל עשור: תודה אני אהיה קצרה, שימו לב שבתוכנית כאן שהוצגה עד עכשיו העיר הערבית הגדולה בישראל לא נכללת, העיר הערבית הגדולה בישראל שהיא מזרח ירושלים

אחמד טיבי: סליחה מזרח ירושלים היא העיר הערבית הכי גדולה בישראל? היא לא בישראל

יעל עשור: אוקי

אחמד טיבי: תנסחי את זה מחדש

יעל עשור: בסדר, תושבים ותושבות הפלסטינים של מזרח ירושלים נתונים תחת חוק ביטוח בריאות ממלכתי, אוקי?     

יונתן מישרקי: היא דואגת להם

אחמד טיבי: היא עושה עבודה מצוינת

יונתן מישרקי: אם תוכלי לתמצת את הדברים בבקשה יש פה עוד דוברים נוספים

יעל עשור: המצב אקוטי במיוחד במזרח ירושלים, כל בעיה שדיברנו עליה כרגע, תכפילו אותה ואז תראו שזה מה שקורה במזרח ירושלים, כל דבר עם השלכות הרבה יותר קטלניות, הרבה יותר אקוטיות, לא ייתכן שאנחנו מדברים כאן על תוכנית לקידום הבריאות בחברה הערבית ואי שוויון ואנחנו לא נתייחס למזרח ירושלים, אני מפנה אתכם לשקף שהיה קודם על נתוני הסוכרת ובאדום היה כתוב ללא מזרח ירושלים, לכן הבקשה שאני רוצה להציג כאן היא פשוטה מאוד

יעל עשור:      לזכור גם את מזרח ירושלים כשאנחנו מדברים על זה, להכליל אותם במסגרת התוכניות, לא ייתכן שהדבר הזה בינתיים נמצא בין הכיסאות, מוזנח וההשלכות של זה הן קריטיות

אחמד טיבי: אגב הקופות עובדות שם ויש להם דיבידנד כספי מהעבודה שם

יעל עשור: נכון ועל זה עוד לא דיברנו באמת, על זה שבירושלים יש מודל של רפואה בקבלנות שלא נראה כמותו בארץ והחסמים והבעיות ידועים

יונתן מישרקי: תודה, משרד הבריאות, איילת מה יש לך לומר בעניין הזה?     רק ממש בקצרה בבקשה

איילת גרינבאום אריזון: אנחנו מחכים להחלטת הממשלה החדשה שבנוגע למזרח ירושלים, יש לנו פרק בריאות שלצורך העניין כבר מסוכם עם כל הגורמים הרלוונטיים, אנחנו כמובן עובדים גם עם יעל על הנושאים שחשוב להם לקדם, ברגע שנקבל את התקציב ושההחלטה תעבור אז אנחנו נקדם את זה

יונתן מישרקי: תודה רבה

יונתן מישרקי:      גברת הדס זיו, סמנכ"ל תוכן ואתיקה, רופאים לזכויות אדם, בבקשה

הדס זיו: תודה רבה, אני אנסה להיות קצרה, ראשית כל אני רוצה להגיד שהרבה דברים שאתם מדברים עליהם בוועדות כמו החלטות ממשלה ותקציבים אנחנו לא מדברים על דברים חדשים, אנחנו מדברים על אפליה מבנית, שלא לומר גזענית שהיא כרונית ומתמשכת הרבה מאוד זמן

הדס זיו:      אנחנו מדברים לא פחות מאשר על חיי אדם ולכן זה מאוד מאוד מטריד ולא רק על שירותי בריאות, אלא על מה גורם בכלל לבריאות להיות מדורדרת כל כך, הדבר הראשון שהרפואה מלמדת היא שהמניעה חשובה הרבה יותר מהטיפול, כלומר יש לה השפעה יותר גדולה על הבריאות שלנו וזה עצוב, אני מסכימה שאנחנו מתכנסים ומתכנסות היום שבעצם אנחנו שוב בקרב מאסף למנוע את הנגיסה הנוספת בתקציב שממילא הוא לא תקציב מספק לחברה הפלסטינית בישראל

הדס זיו:       אני רוצה להגיד ראשית כל צריך להכיר בבעיה, הבעיה היא לא רק הסברה או רק אורח חיים, זו לא אשמת האזרחים הפלסטיניים שהם לא עושים מספיק ספורט, זו אשמה של תשתיות, זו אשמה של הרבה מאוד תנאים מגדירי בריאות שנמצאים אצלם כמו שדובר, למשל קיום של מחצבות לידם, זיהום סביבה, עיסוקים שחסומים בפניהם

הדס זיו:      אתם שאלתם מה החסמים למשל לקלינאיות תקשורת, מה החסמים לרפואה, הרבה פעמים גיל, וזה מוזר בעיניי שמדברים על בשלות של בן אדם להתקבל ללימודי רפואה שהוא לא יכול להתקבל בגיל 18, ראשית כל יש את העתודה, שנית כל אני לא ראיתי שישראל לא מגייסת אנשים - - -      

יונתן מישרקי: 	 תודה רבה

הדס זיו: לא לא סיימתי

יונתן מישרקי: משפט לסיום

הדס זיו: בסדר משפט סיום, הדבר הנוסף הוא להכיר באפליה המבנית, להכיר בגזענות, להכיר שזו לא משימה רק של משרד הבריאות, אלא של הממשלה כולה ושהם לא עולים חדשים לארץ, אלא אוכלוסייה ילידה שנלקח ממנה אורח החיים הרגיל שלה, הפרנסה הרגילה שלה, להכיר בזה ולהתייחס גם לתנאים האלו

יונתן מישרקי: תודה רבה

אחמד טיבי: עד שיש אחראית ערבייה במשרד הבריאות, תן לה לדבר

יונתן מישרקי: אני אבקש ברשותך חבר הכנסת אחמד טיבי את נור, רק בקצרה

נור עבדאלהאדי שחברי: אני אתייחס בקצרה לכל מה שעלה כרגע, חשוב להגיד שהתוכנית המערכתית לצמצום פערים ולאי שוויון לפעם ראשונה מתוקצבת בתקציבים כאלו ונכנסת לתוכנית חומש, תודה לכל העוסקים בדבר, אני רואה בשולחן הזה כשולחן שותף, אנחנו בשנה הראשונה של התוכנית יצרנו את המנגנונים, יש מנגנונים שלא היו קיימים במשרד הבריאות כמו יחידות הבריאות בחברה הערבית, זה מוקד אסטרטגי מאוד משמעותי שאנחנו עובדים בו, גם חיזוק של החברה האזרחית כשחקן תומך למערכת הבריאות, כל העניין של הגברת הפעילות בקופות חולים, כרגע קופות חולים במיקוד המאמץ של משרד הבריאות בשלוש שכבות, גם בנוסחת הקפיטציה , גם במבחני התמיכה שהם בבסיס וגם הגברת הפעילות באופן התוספתי

נור עבדאלהאדי שחברי:      זאת אומרת שיש לנו שותפים בשטח, אני מאוד מודה לכל השותפים, אני חייבת להגיד כראש מטה יישום התרגום מהתכונית האסטרטגית לתוכנית שהיא יישומית ולתרגום כספים ותקציבים בשטח זה קשה ומורכב מאוד, אבל לצד זה יש לנו גם מנגנונים שאנחנו בונים גם מהצד הבקרתי, אנחנו מפקחים על כל שקל שיגיע לייעדו, יש את החשבות וגם אגף תקציבים איתנו פה, ככה אנחנו בונים את זה

יונתן מישרקי: תודה רבה על הכל גם על מה שאת עושה, תודה רבה

יונתן מישרקי:      מועאוויה כבהה, אחרי זה יש לנו שאלות של אימאן, התייחסות של משרד האוצר ואחר כך נסיים

מועאוויה כבהה: אני חייב רק התייחסות קטנה, כולם התחילו לדבר על היתרונות של התוכנית, אני רוצה לציין לשבח את הפעילות של הסמנכ"לית איילת ונור ביישום תוכנית החומש רק אני רוצה לדבר על החסרונות של תוכנית החומש, בעולם כתיקונו הלוואי ולא היינו צריכים להגיע להקצאת תוכניות חומש בשביל צמצום פערים וחוסר שוויון, אני מפנה אצבע מאשימה לקופות החולים, קופות החולים היום הן האחראיות בשטח על הבריאות של החברה הערבית, אני מצפה ואנחנו מצפים מקופות החולים כן לעשות שוויון במתן שירותי בריאות בחברה הערבית לבין חברה היהודית במדינת ישראל

מועאוויה כבהה:      היום אנחנו נמצאים בתוכנית החומש ואנחנו מרגישים גם שקופות החולים שמים את האוכלוסייה הערבית ואת החברה הערבית כבני ערובה לתוכנית החומש, אם תתנו לי תקציבים אני אתן לכם שירות, לא, השירות הזה מגיע לחברה הערבית ולמטופלים הערבים שמשלמים ביטוח לקופות החולים בדיוק כמו אזרח יהודי בלי קשר לתוכנית החומש ויש פה גם תוכנית של תוכניות החומש, תוכנית 922 רק הוסיפה והגדילה את הפערים בחברה הערבית

יונתן מישרקי: תודה, הדברים ברורים, חן לוי - - -     

חובב ינאי: אתה יודע היו"ר היום יום שלישי ואין לוח זמנים מלא במליאה, אולי אפשר למשוך 10-15 דקות, אנשים באו מרחוק

יונתן מישרקי: אי אפשר יש תקנון, אני מבין לגמרי

יונתן מישרקי:      חן לוי מקופת חולים מאוחדת, ממש במילה

חן לוי: תודה היו"ר, חן לוי מהרגולציה

חן לוי:      אני אהיה קצר ואני לא אחזור על דברים שנאמרו אבל לא עלתה פה נקודה מאוד חשובה, דיברו על זה שכל הזמן האחריות היא על קופת חולים כללית או על קופות החולים ושהריכוז הוא בקופת חולים כללית, צריך להבין שיש פה מעין סוג של מונופול היסטורי ונכון זה קשור להיסטוריה, אבל אם רוצים להיות אמיצים צריך לפעול ולשנות את זה

יונתן מישרקי: אתה משווק נפלא את הקופה, תודה רבה לכך

יונתן מישרקי:      אימאן רצית שאלות, בקצרה

אימאן ח'טיב יאסין: ממש בקצרה, מכיוון שאנחנו דנים בבריאות בחברה הערבית, דובר על כל הסוגיה של המתמחים ודובר על זה שישנם תקנים שאושרו, אנחנו יודעים שבהתחלה דובר על 700, אחר כך אמרו 400, כרגע אנחנו יודעים שיש בין 180-200, נשמח לדעת כמה מתוכם מוקצים לחברה הערבית, מתוך התקנים של המתמחים?     דבר שני, התקציב של החברה הבדואית לגבי בטיחות, גם אנחנו רוצים לדעת כמה הוקצה לסוגיה הזו מכיוון שהמצב שם זועק וכמה יחידות בריאות יוקמו עד סוף השנה?     הדבר האחרון, דרישה לבקרה, מעקב ודיווח, איפה עומדת התוכנית?     

יונתן מישרקי: תודה, יש לכם תשובות כרגע?     כן? אז בבקשה

איילת גרינבאום אריזון: אני אגיד שאנחנו לא מקצים תקנים למתמחים לפי החברה שממנה הם מגיעים, בטיחות ילדים מוקצים כ-2 מיליון שקלים לחברה הבדואית, אנחנו נקים עוד סוף השנה בתקווה, אנחנו תלויים בבחירות, עוד כ-21 יחידות בריאות, וכמובן שכל התוכנית שלנו מיושמת במלואה ויותר מזה, קיבלנו אפילו תקציבים - - -      

אימאן ח'טיב יאסין: לא מקצים אבל ממשיכים לדבר על אפליה מובנית והשאר כולנו מכירים

יונתן מישרקי: תודה רבה, חבר הכנסת אחמד טיבי בבקשה, סיכום הדברים שלך מהישיבה הזו

אחמד טיבי: תודה רבה, היה חשוב לי ליזום את הדיון הזה דווקא בנושא הבריאות שהוא נושא שנוגע בכל בית ובכל משפחה בחברה הערבית, אני רוצה להודות לפרופ' בשארה בשאראת על שיתוף פעולה ארוך השנים בנינו, תודה בשם הוועדה בהחלט, גם בעניין העיסוק שלך בסוכרת, עודף משקל, השמנה וכדומה

אחמד טיבי:      חשוב להמשיך ביישום התוכנית, איילת, ד"ר נור וכל שאר החברים, הוועדה הזו תתכנס עוד פעם כדי לעקוב אחרי הנתונים ואחרי שינויים בנתונים ולראות מאוחר יותר אם יש יותר קליטה של יותר רופאי משפחה, יותר מתמחים, יותר תקנים למתמחים הערבים, ונראה אם יש שינויים בתחלואה, יתר לחץ דם, השמנה, עודף משקל, עישון, תמותה ועוד, תודה רבה

יונתן מישרקי: תודה רבה ליוזם, חבר הכנסת אחמד טיבי, אני רוצה לעבור בבקשה לסיכום הישיבה אנחנו ממש בלוח זמנים קצר

יונתן מישרקי:      להלן החלטות הוועדה בעקבות הדיון, הוועדה מודה למשתתפים בדיון החשוב הן חברי הכנסת, הן לנציגי הארגונים הפעילים והן ליוזם הדיון חבר הכנסת אחמד טיבי

יונתן מישרקי:      הוועדה סבורה כי יש לפעול לצמצום פערי בריאות בקרב כלל האוכלוסיות בישראל ובתוך כך בחברה הערבית

יונתן מישרקי:      הוועדה מברכת את משרד הבריאות על קידום תוכנית הבריאות המערכתית לצמצום פערים ואי שוויון בחברה הערבית, ורואה בחיוב את הדגש הניתן בתוכנית על רפואה מונעת בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות וקהילה

יונתן מישרקי:      הוועדה קוראת למשרד הבריאות להמשיך ולפעול להנגשה שפתית ותרבותית של שירותי הבריאות בכלל ולאוכלוסייה הערבית בפרט

יונתן מישרקי:      הוועדה קוראת למשרד הבריאות ולקופות החולים לשלב אוכלוסיות ייעודיות במערכת הבריאות, לרבות בתפקידים בכירים

יונתן מישרקי:      בכוונת הוועדה להמשיך ולעקוב ביישום התוכנית, תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה