ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 91, 2023-07-17 00:00

ישראל אייכלר: שלום רב וברוכים הבאים לוועדת העבודה והרווחה, התאריך 17

ישראל אייכלר: 7

ישראל אייכלר: 2023, כ"ח בתמוז התשפ"ג, הצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מספר 33)

ישראל אייכלר:  כבר קיימנו דיונים על הסעיפים השונים, היום אנחנו רוצים להשלים את השינויים וההטבות שעשינו בהמשך החקיקה

ישראל אייכלר:       יש לנו היום שני דיונים, יש לנו דיון עד 12:00 ויש לנו דיון מ-12:30

ישראל אייכלר:  בחלק השני אני ארצה לתת לכם להתייחס לפנייה שקיבלנו מכמה חברים

ישראל אייכלר:  בשלב הזה בדיון אני רוצה להשלים את תיקון חוק הנכים כפי שנעשו השינויים

ישראל אייכלר:  המכתב שלכם מונח בפנינו, כל החברים קיבלו אותו ואנחנו נעסוק בו בדיון השני

ישראל אייכלר:  היועצת המשפטית, בבקשה

יעל סלנט: בדיון הקודם עצרנו בחלק של הדיור, השלמנו אותו, אבל יש כמה תיקונים ממש קטנים שנוספו בעקבות הדיון האחרון

יעל סלנט:  תסתכלו בקובץ של הדיור שאצלכם בסימן משנה ז', יש סעיף שהוספנו, שתיכף נראה את ההשלמה שלו בחלק העיקרי, אבל יש סכומים, גם בדיור וגם בניידות, שניתנים בגובה של לא יותר ממה שהנכה שילם בפועל

יעל סלנט:       יש לנו סעיף שהוספנו בחלק הראשון, שתיכף נגיע אליו, אבל כאן אנחנו כותבים לגבי הדיור: סיוע בדיור, סכום מרבי, סיוע במענק או במלווה לפי העניין, כאמור בסעיפים 9ג, 9ד, 9ה, 9ו, 9ז, 9ח, 9י, 9יא, 9יד, 9יד1, 9טו(2), (4), (5), (6) ו-(7) לא יעלה על הסכום ששילם הנכה בפועל

יעל סלנט:  אתם רוצים להגיד במילה מה זה סוגי הסיוע האלה?      

דורון נגרין: כמו שאמרת, זה סיוע שניתן רק כנגד מימוש בפועל, זה לא ניתן בצורה אוטומטית וללא הוכחה של הוצאה בפועל

דורון נגרין:  את רוצה שנדבר על הסעיפים עצמם? למשל שכר דירה, שכר דירה לסטודנט, סיוע ברכישת דירה ראשונה, סיוע בהחלפת דירה, סיוע בהחזר הלוואת משכנתא, שיפוצים, התאמות דירה, רכישת מעלון

דורון נגרין:  אותם סעיפים שנוגעים לגבי הנכים בנכות מיוחדת

דורון נגרין:  אני חושב שבזה זה מתמצה

ישראל אייכלר: את מקריאה את הנוסח החדש?      

יעל סלנט: כן

יעל סלנט:  יש כאן עוד תיקון

יעל סלנט:  בעמוד 19 מדברים על סיוע לנכה בעל דרגת נכות זמנית ואומרים שצריך שבמועד פניית הנכה למימוש הזכאות תוקפה של דרגת הנכות הזמנית הוא לתקופה שלא תפחת משישה חודשים, והיה כתוב שרופא מוסמך קבע כי יש יסוד סביר להניח שדרגת הנכות שתיקבע בתום תקופה של דרגת הנכות לא תפחת מ-20%

יעל סלנט:  בעצם התיקון שזה לא רופא מוסמך שהסמיך שר הביטחון, אלא אנחנו משתמשים כבר ברופאים שקיימים לנו בחוק, שזה רופא מוסמך ראשי, סגנו, רופא מוסמך מרחבי או רופא מוסמך מחוזי

יעל סלנט:  לא צריך להסמיך רופא ספציפית בשביל הסעיף הזה, זה החידוד

יעל סלנט:      בעמוד 20 בסעיף של ועדת החריגים

יעל סלנט:  יש פה שני סעיפים שכפי שדיברנו נוספו בעקבות המסקנות של הוועדה בראשותו של שרשבסקי והקראנו את פסקה (9) ואמרנו שמדובר על סיוע במענק או במלווה לפתרון דיור שלא לפי הוראות סימן זה, לנכה עם פגימת ראש או פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר-חבלתית ובלבד שסכום הסיוע לא יחרוג מסך כל הסיוע שהנכה זכאי לו לפי סימן זה במענק או במלווה לפי העניין

יעל סלנט:       כלומר מדובר כאן, כמו שהסביר, היועץ המשפטי של משרד הביטחון, בסיוע לצורך פתרון שהוא לא לפי הוראות החוק הזה, הוא לא לקניית דירה, לא לרכישת דירה, לא להחלפת דירה, לא לשכירת דיור, אלא סיוע אחר, למשל דובר על מגורים בקרוון או דברים מהסוג הזה

יעל סלנט:  החידוד פה זה שהסיוע יהיה המקסימום שניתן כמענק או המקסימום שניתן כמלווה, אבל כל אחד לפי המסלול שלו

יעל סלנט:  אם הסכום ניתן כמענק אז המקסימום יהיה כמענק בגובה המענק, והמקסימום כמלווה כגובה המקסימום במלווה

יעל סלנט:  פשוט מבחינת סוגי הסיוע

דורון נגרין: אפשר גם כמובן גם וגם, בתנאי שהם זכאים לגם וגם

יעל סלנט: גם וגם, אבל כל אחד לפי המקסימום של המסלול שלו, של המענק או של המלווה

דורון נגרין: נכון

יעל סלנט: העיר משרד הביטחון, אתם רוצים להעיר על שני הסכומים החדשים ששלחתם? מדובר במענק לשם החזקת דירה

ערן יוסף: אם תוכלי רק להגיד את הסכומים כי אין את זה עלינו, אבל אני אסביר למה

יעל סלנט: בסעיף 9טו1(א) ו-9טו1(ב)

ישראל אייכלר: אין את זה בדפים שלך

יעל סלנט: יש את זה בסעיף עצמו, בסעיף 9טו

ערן יוסף: הסכומים האלה היום מתעדכנים לפי הוראות האגף, כל עוד החוק לא עבר, ובדיוק אתמול התפרסם מדד שמאפשר את עדכון הסכומים עוד לפני שהחוק עובר ולכן אנחנו רוצים לשים את הסכום המעודכן, הוא כמובן גדול יותר

ערן יוסף:  בסעיף קטן (1) הסכום הוא 16,639 ובסעיף (ב) הסעיף 5,661

ערן יוסף:  אני אדגיש שמרגע שחוק עובר כל עדכוני המדד לפי הוראות מתבטל והעדכונים יהיו לפי ההסדרים שקבענו בחוק

יעל סלנט: כן, תיכף נראה את ההסדר הזה, עוד לא דיברנו עד הסוף על התוכן שלו

יעל סלנט:       עכשיו אני מתייחסת לנוסח שהופץ לקראת הדיון היום

יעל סלנט:  מבחינת שיטת העבודה אנחנו נעבור על כל מה שמסומן בצהוב שזה תיקונים או הבהרות או סיכומים שהיו בוועדה

יעל סלנט:  אני מפנה אותנו ישירות לעמוד 2, תיקון סעיף 3

יעל סלנט:  במקור סעיף 3 לחוק הנכים, התבקש למחוק אותו ובעקבות דווקא ההערות שנשמעו פה בוועדה הוחלט להשאיר את סעיף 3, אבל הוא מצריך התאמות

יעל סלנט:      סעיף 3 זה הסעיף שמסמיך את שר הביטחון בצו בהתייעצות עם שר האוצר ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת להעלות את שיעור השכר הקובע, שיעור הדרגה הקובעת ואת שיעורי התגמולים המשתלמים לפי חוק זה

יעל סלנט:  לאור הדיון הוחלט לא למחוק את הסעיף, אבל צריך לעשות בו התאמות

יעל סלנט:            הדרגה הקובעת לא רלוונטית כי עברנו לסיפור של הסכומים

יעל סלנט:       התיקון הבא באותו עמוד, תיקון לסעיף 4ו

יעל סלנט:  אני אגיד במילה למה נדרש התיקון של סעיף 4ו

יעל סלנט:  סעיף 4ו מדבר על נכה שזכאי לתגמול חודשי ודרגת נכותו 10 עד 19 והוא רשאי לבחור לקבל מענק במקום תגמול חודשי

יעל סלנט:  זו אותה קבוצת נכים ותיקה שהוכרה לפני 96' ואז נכים בדרגות נכות של 10 עד 19 יכלו לקבל תגמול והם גם יכלו לבחור לקבל מענק

יעל סלנט:  ההבהרה שנדרשת, שככל שהבן אדם בחר לקבל תגמול חודשי אז הוא יקבל את הזכאויות הנוספות וככל שהוא בחר לקבל את המענק אז הוא לא יקבל את הזכאויות הנוספות

יעל סלנט: כלומר המענק הוא במקום התגמול החודשי ובמקום הזכאויות הנוספות

יעל סלנט:       התיקון הבא בעמוד 3 למטה

יעל סלנט:  תיקון סעיף 7

יעל סלנט:  יושב ראש הוועדה ביקש לשנות את השם של הסעיף הזה, לסעיף קראו 'תגמולים מיוחדים', ובעצם מכיוון שהוצאנו ממנו את ה-100 פלוס ונשאר שם רק התגמולים של מי שאיבד את כושרו להשתכר, אז שינינו את שם הסעיף

ערן יוסף: בזה נפרדנו מהמונח נכה נצרך

יעל סלנט: בשעה טובה

דבורה ביטון: השאלה אם המילה נכה עדיין צריכה להישאר, או אפשר לעדן אותה

ערן יוסף: שאלה טובה

ערן יוסף:  התלבטנו, השינוי מייצר מורכבות

ישראל אייכלר: זה יצטרך להיות שינוי מותג כולל בכל המערכות וכל החוקים וכל הספרים וכל הארגונים, זה נושא לדיון אחר, אני חושב שזה שייך יותר למשרד הביטחון מאשר לוועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  אבל פה את המילה 'נצרך' הורדנו

יעל סלנט: יכול להיות שזה פרויקט שצריך לחשוב עליו, אבל באמת - - -     

קריאה: - - - מינוח אחר, אבל הוא חייב להיות במילה אחת

יעל סלנט: בכל מקרה במסגרת זמנים הנוכחית זה לא משהו אפשרי

ישראל אייכלר: אני חושב שמשרד הביטחון יכול לפנות לאקדמיה ללשון למצוא דבר שהוא במילה אחת עם שלוש אותיות

יעל סלנט: יש גם דינים אחרים, יש את חוק הביטוח הלאומי שמדבר על נכים כלליים ועל נכי עבודה ונכי רדיפות הנאצים, יש הרבה מאוד שימוש במונח נכה שהוא מחוץ לעולם של משרד הביטחון, אז יכול להיות שצריך לעשות חשיבה כוללת

יעל סלנט:       אני מפנה את תשומת ליבכם, בעמוד 4, זה התגמול של מי שאיבד את כושרו להשתכר

יעל סלנט:  דיברנו עליו והקראנו אותו, אבל יש כאן חידוד

יעל סלנט:           והסבירו לנו במשרד הביטחון שזה גם במקום התגמול לפי סעיף 43(ב)(1) והתקנות לפיו, שזה תגמול שהוא תט"ר

יעל סלנט:  אתם רוצים להגיד על זה מילה כדי שנבין על מה מדובר?      

ערן יוסף: זה בדיוק מה שאמרת, זה תגמול שהוא חלופי לכל תגמולי הקיום ושכחנו את תגמול הקיום לפי 43

יעל סלנט: באותו עמוד ב-2(ג), זה תיקון שהוא יותר נוסחי

יעל סלנט:           כלומר לוקחים את התגמול הבסיסי שמגיע לו, את התוספת של ה-40% ועל זה מלבישים את ה-40% של התגמול של מי שאיבד את כושרו להשתכר

קריאה: למה זה רק ל-100 פלוס?      

ישראל אייכלר: לא, זה למי שאיבד את יכולתו להשתכר

ישראל אייכלר:  זה לכולם, לכל מי שאיבד את יכולתו להשתכר

ערן יוסף: אני אסביר

ערן יוסף:  בסעיף של תגמול נצרך, בתוך תגמול נצרך יש מדרגות לדרגה א' סכום כזה, לדרגה ב' סכום כזה, אנחנו הגענו לדרגת נכות מיוחדת וזה הסעיף שמתייחס אליה, הוא אומר איך לחשב את התשלום עבור הדרגה הזאת

ערן יוסף:  לכל הדרגות האחרות יש את הסעיפים שלהם, פשוט פה אנחנו מתקנים את תת הסעיף של דרגת הנכות המיוחדת בתוך הנצרך

יעל סלנט: ונגיד, התיקון כאן הוא פשוט תיקון של נוסח

קריאה: טכני לחלוטין

ישראל אייכלר: עניין ניסוחי בלבד, כי הוציאו אותו מדף אחד והכניסו בסעיף הזה

יעל סלנט: הוא כבר היום קיים בחוק, נכה שדרגת נכותו היא 100 מיוחדת שנקבעה לפי כללים שפורטו בתקנות תשולם תוספת של 40% מהתגמולים הרגילים

יעל סלנט:  פשוט בגלל שהגדרנו את זה כבר ואנחנו מפנים להגדרה של סעיף 5א זה תיקון של נוסח, במהות הוא היה שם גם קודם

יעל סלנט:       התיקון לסעיף 7ד

יעל סלנט:  סעיף 7ד הוא תוספת מיוחדת עקב פרישה מוקדמת והקראנו אותו והסברנו אותו ואמרנו שאנחנו העלינו לחוק גם את מי שקיבל קודם תגמולים בדרגות נכות נמוכות מכוח הוראות האגף ורצינו רק לדייק שזה פגימת ראש, פגימה נפשית ובכלל זה הפרעה בתר-חבלתית

יעל סלנט:  זה המונח שהשתמשנו בכל מקום ולכן רצינו לחדד גם פה, למרות שזה ברור שזה חלק מפגימה נפשית

יעל סלנט:       יש לנו תיקון לסעיף 7ה

יעל סלנט:  סעיף 7ה מדבר על זה שסעיפים 7(ג)ו-(ד) לא יחולו על נכה המקבל תגמולים לפי סעיף 6 או 7|(א) עד 7(ג) וכן על נכה המקבל תגמול לפי סעיף 43(ב)(1) והתקנות לפיו

יעל סלנט:  בגלל שתיקנו את סעיף 7 אז פשוט במקום 7(א) עד (ג) אנחנו אומרים סעיף 7, כי יש שם רק את התגמול למי שאיבד את כושרו להשתכר ואין שם את התגמול של דרגת נכות מיוחדת

יעל סלנט:       אני מפנה אתכם לעמוד 6, מתוך פרק שני1

יעל סלנט:  אנחנו הגדרנו מהי דרגת נכות כוללת ואנחנו מבקשים להוריד את ההגדרה מפה כי יש רק מקום אחד שמתייחסים למונח הזה בתוך פרק הניידות, ותיכף נראה את ההשלמה של זה שם, ולכן אנחנו רק מורידים את ההגדרה הזו משם ובסעיף שמדבר על זה שמתחשבים בפגימות שהן לא פגימות מוכרות, וקיבלנו על זה הרבה הערות, נגיע אליהן תיכף, אז זה פשוט נכתב בסעיף עצמו ולא פה בסעיף ההגדרות

יעל סלנט:       בעמוד 7, זה לא מסומן, אבל בגדול בכל מקום שמדובר על פגיעה עברנו לדבר על פגימה

יעל סלנט:  אז רק תיקנו

יעל סלנט:       זכאויות נוספות, הורדנו בסעיף 9א1, את אישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת רק משום שיש לנו סעיף כללי שאומר שכל התקנות לפי פרק שני1 יובאו לאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת ולכן מכיוון שזה בתוך פרק שני1 אז לא צריך גם הוראה פרטנית בתוך סעיף 9א1, לכן זה נמחק

יעל סלנט:       אנחנו בעמוד 8

יעל סלנט:  זה רפרנס למה שדיברנו עליו קודם בפרק של הדיור, על ההטבות שמצריכות הוכחה או שלא משלמים עליהן יותר ממה שהנכה שילם בפועל

יעל סלנט:  אז בסעיף קטן (ג) אנחנו אומרים ש'נכה זכה לקבל זכאויות נוספות המפורטות בפרק זה בכפוף להוראות סימן זה וסימנים ב' ו-ג' ובלבד שהסיוע שיינתן כאמור יהיה בסכום שלא יעלה על הסכום שהנכה נדרש לשלם בפועל, ככל שהדבר נדרש בחוק או בתקנות לפיו'

יעל סלנט:  בעצם ניסינו למפות את כל ההטבות האלה בחוק, בדיור דיברנו על זה קודם ותיכף נדבר על זה גם בניידות

יעל סלנט:       התיקון באותו עמוד, בעמוד 8, סעיף קטן (ה), ביקשו מאיתנו במשרד הביטחון לשנות את המילה תובע זכאות נוספת למונח מבקש זכאות נוספת

יעל סלנט:  זה משהו שהוא בסמנטיקה

יעל סלנט:  אני אגיד שיש עוד מקומות בחוק שנאמרת המילה תובע, אבל בסדר

רותי פרמינגר: אני גם חושבת שזה חשוב, כי כשרוצים לתבוע יתבעו, אבל קודם מבקשים

יעל סלנט: הוא תובע את הזכות שלו לתגמול, הוא תובע הרבה דברים, אבל זכאות נוספת הוא מבקש

יעל סלנט:  בזכאות נוספת אמרנו שיש חלק עם בקשת בקשה וחלק שהם עם הגשת בקשה, אז נגיד שהוא מבקש, זה גם מתכתב עם העניין של הבקשה

יעל סלנט:       בעמוד 10, בסעיף 9יט

יעל סלנט:  זה תיקון שהוא תיקון של נוסח

יעל סלנט:  נכה שדרגת נכותו קבועה יקבל את הזכאויות האלה

יעל סלנט:  הקראנו גם בדיון הקודם ודנו במה זכאי מי שמקבל דרגת נכות זמנית

יעל סלנט:       יש כאן הערת צד בעמוד 10

יעל סלנט:  בדיון ביום 20

יעל סלנט: 6 משרד הביטחון אמר שהוא יבדוק מה המשמעות של מתן זכאות בניידות, זכאות לרכב רפואי למי שדרגת נכותו בשל הפרעה בתר-חבלתית או פגיעת נפש או ראש היא 35% ומעלה, כי היום הדיפולט אומר שרק מי שהוא 50% לפחות, משרד הביטחון הבטיח לבדוק את המשמעויות

לימור לוריא: ואכן בדקנו

לימור לוריא:  מדובר ב-2,628 אנשים, המשמעות התקציבית של זה היא 158,001,400 שקלים ולצערנו אין באפשרותנו להכניס את זה בתיקון הנוכחי

ישראל אייכלר: היה משהו ששר הביטחון אמר שיכירו ב-35% נכות

לימור לוריא: בדיוק אנחנו מורידים את הסף לזכאות למענק לדיור, מ-50 ל-35%

ישראל אייכלר: כאילו יש לו 50%

ישראל אייכלר:  את אומרת שזה רק לדיור?      

לימור לוריא: נכון, אדוני

יעל סלנט: אז אנחנו יורדים מההערה הזאת, אני מבינה

יעל סלנט:  בעמוד 11 בפסקה (2א), זה סעיף שהוסף לבקשת יושב ראש העבודה, התחשבות מיוחדת במי שיש לו ארבעה ילדים לפחות או מי שיש לו הפרעה בתר-חבלתית ויש לו שלושה ילדים לפחות והוא מלווה בכלב שקיבל ממשרד הביטחון

ישראל אייכלר: זה לא רק כלב נחייה, גם כלב - - -     

יעל סלנט: לא כלב נחייה, בכלל, כלב שירות, כלב שקיבל ממשרד הביטחון

ישראל אייכלר: כן, זו ההגדרה הכי טובה, שקיבל ממשרד הביטחון, לא צריך להגביל אותו

יעל סלנט: אנחנו אומרים שני דברים ביחד, גם יש לו הפרעה בתר-חבלתית

יעל סלנט:  פה זה רק למי שיש לו הפרעה כזאת ולא נפש או ראש או דברים אחרים ויש לו שלושה ילדים לפחות והוא מלווה בכלב שהוא קיבל ממשרד הביטחון, או אם יש לו ארבעה ילדים לפחות אז הוא לא צריך שיהיה לו את הפגימות האלה, מספיק שיש לו ארבעה ילדים לפחות והוא עומד בתנאי הזכאות האחרים אז הוא יקבל 169,330, להלן רמת סיוע 2א לנכה שזכאי לרמות סיוע 1 או 2 ומתקיים בו אחד מאלה, כלומר הוא גם עומד בתנאים - - -     

ישראל אייכלר: בדקתם שזה מחיר של ואן

לימור לוריא: כן, יועץ הרכב שלנו בדק את זה

מיכאל מיקי בנימין: אדוני, אני רוצה לתת הערה בנקודה הזאת

מיכאל מיקי בנימין:  אני מבין מצב של ארבעה ויותר, ארבעה זה אומר - - -     

יעל סלנט: אבל אולי לפני ההערה, תרשה לי להשלים רק את הנושא הספציפי הזה, זה קצת מקפיץ אותנו קדימה לוועדת החריגים כי אני חושבת שמשרד הביטחון ניסה לתת פתרון

ישראל אייכלר: תרשמו את ההערות, יש לנו מספיק זמן

יעל סלנט: פשוט נראה לי שכדאי שתהיה כל התמונה ואחרי זה נעיר על שני הדברים האלה ביחד

יעל סלנט:  בתוך ועדת החריגים סבר משרד הביטחון, בתוך ועדת החריגים גם ניתן פתרון שמאפשר לאשר סיוע לנכה בסכום העולה על רמת הסיוע החלה לגביו לפי סימן זה אם מצאה הוועדה הזאת כי עקב נכותו או עקב מאפיינים גופניים מיוחדים, או מאחר שיש לו שישה ילדים לפחות או חמישה ילדים לפחות וכלב שקיבל ממשרד הביטחון הוא זקוק לרכב בעלות גבוהה מרמת הסיוע שהוא זכאי לה, כאמור לשם התאמתו לצרכי הנכה עקב נכותו או מאפייניו כאמור

יעל סלנט:  כלומר יש כאן עוד איזה שהיא אפשרות לחרוג מעבר לרמת הסיוע המיוחדת הזאת שהוספה

יעל סלנט:       אנחנו אומרים, מאחר שיש לו שישה ילדים לפחות או חמישה ילדים לפחות וכלב שקיבל ממשרד הביטחון

יעל סלנט:  כלומר אם אין לו כלב צריך שיהיה לו שישה ילדים לפחות כדי שוועדת החריגים ה זאת תוכל לתת לו פתרון

יעל סלנט:  אולי תסבירו למה בניתם את זה בצורה כזאת, מה הרציונל

ערן יוסף: אני אסביר

ערן יוסף:  אנחנו מלכתחילה חשבנו שנכון שהדבר הזה יבוא לוועדת החריגים

ערן יוסף:  ביקש היו"ר שאנחנו נבדוק את המצב אולי היותר סטנדרטי של מעל שלושה ילדים, שיש רכבים שאנחנו יודעים שמותרים לזה, גם בשירות המדינה, גם במקומות נוספים

ערן יוסף:  קיבלנו את ההמלצה והכנסנו סעיף אוטומטי של ארבעה ומעלה או שלושה ומעלה וכלב

ערן יוסף:       לגבי מעבר לזה, אי אפשר לבנות מנגנון לכל מספר ילדים, יש סוגי רכבים שונים, זה גם מתלבש על סוגי הנכות ונתונים נוספים של הנכה ולכן מעבר לוואן הזה שדובר עליו ברמה הנוספת שהכנסנו הדברים ייבחנו פרטנית בוועדת החריגים

ערן יוסף:  אני אגיד עוד פעם, זה לא ועדת ל', זה ועדת חריגים שמתכנסת כל חודש פחות או יותר, התהליך בו הוא יחסית מהיר, הבדיקות מתבצעות עבור הנכה קודם כל מול מהנדס רכב, מול רכבים רלוונטיים, מתאימים לנכה רכב המתאים לצרכים שלו בהתייחס לכל הנתונים

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד לך שמבחינת ניסוח, אני לא משפטן, אבל אני מנסח כבר בערך 45 שנה, חמישה ילדים וכלב, זה קצת מעליב אותי

גל רויטשטיין: הרב אייכלר, ברכב פרטי שני ילדים תופסים אחד בכל צד של המושב האחורי, הנכה ובת הזוג שלו מקדימה, איפה נכנס הכלב? הוא עובר אוטומטית לתא המטען

גל רויטשטיין:  רוב הרכבים הפרטיים, תא המטען שלהם הוא נמוך, סגור, עם דלת, לכן צריך לתת פה אפשרות לנכה שיש לו כלב שירות ושני ילדים לעלות לוועדת חריגים לקבל רכב עם תא מטען מותאם לכלב שירות

לימור לוריא: הזכות לעמוד בפני ועדת חריגים קיימת בכל סיטואציה

ישראל אייכלר: ברוך שכיוונתי, גב' לימור, אם באמת ועדת החריגים מוסמכת לקבוע כל דבר, אז תעשי לי טובה, תכתבי לפחות חמישה ילדים ו/או כלב שקיבל ממשרד הביטחון

לימור לוריא: מקובל, אדוני

יעל סלנט: אז אנחנו מורידים את השישה? במקום שישה ילדים - - -     

ישראל אייכלר: לא, לא במקום

יעל סלנט: אתה אומר מספיק שיש לו חמישה ילדים ויהיה צריך לאפשר לו לגשת לוועדת החריגים

ישראל אייכלר: כן, בדיוק, ו/או כלב

ערן יוסף: אין לנו בעיה, שזה למעלה משישה ילדים או כלב והוועדה תשקול

ערן יוסף:  לא חמישה וכלב

שפרה שחר: כל הליך החקיקה הזה זה כדי למנוע ועדות חריגים, האם הם יכולים להסביר מה זה ועדת חריגים ובמה זה כרוך? כי בוועדת ל' למשל זה קריעת ים סוף

ישראל אייכלר: אם שמת לב עשינו פה שינוי שבעל משפחה עם ילדים לא צריך ללכת לוועדת חריגים, אבל אם הוא רוצה רכב עוד יותר גדול, בגלל שיש לו שישה ילדים או חמישה ילדים, או מי שיש לו גם כלב, אז הוא הולך לוועדת חריגים וועדת החריגים מוסמכת להחליט כל אחד לפי מצבו את ההגדלה

יעל סלנט: הסיכום לגבי ועדת החריגים

ערן יוסף: שישה ילדים או ילדים ואן, או יש לו כלב שקיבל ממשרד הביטחון וועדת החריגים תשקול

איציק סעדיאן: אני רק יכול להגיד שמי שמקבל 35% אמור לקבל החזרי נסיעות על טיפולים ושלוש שנים החזר נסיעות על טיפולים, אני לא יודע אם זה בדיוק לא אותו דבר כמו רכב, שלוש או שלוש וחצי שנים

איציק סעדיאן:  אני יכול להעיד על עצמי שיש לי כלב ממשרד הביטחון, אבל אני לא לקחתי כלב שהוא מה שנקרא כלב שירות כי הבנתי שהרבה מחכים לפניי ולא הייתי מוכן, לקחתי כלב שאני לא מקבל החזר ממשרד הביטחון עליו ויש לי בעיות לעלות איתו במוניות

איציק סעדיאן:       עד שכל הפוסט טראומטיים יקבלו את הכלבים שלהם יש לנו עוד המון המון המון זמן ויש כאלה שלוקחים כלב לבד וזה מהווה לנו פרוצדורה

איציק סעדיאן:  גם אנשים שיש להם תעודה שעולים עם כלב למוניות, הרבה לא רוצים לעלות למונית, מעדיפים שלא

איציק סעדיאן:  ככה שאני חושב שזה יכול לחסוך בדיעבד

גל רויטשטיין: הנושא של נסיעות רפואיות, אני יכול לתת דוגמה, יש לנו חבר בסדנת גל שעד היום הוצא עליו מעל חמישה מיליון שקל על מוניות להביא אותו לתל השומר לסדנת גל

איציק סעדיאן: בגלל שיש לו רכב הוא לא צריך להסתמך על זה שאם יחזירו לו את הכסף, הוא ישלח טפסים ואם יחזירו לו, לצאת מהבית או לא לצאת מהבית לטיפול

ישראל אייכלר: אז הפתרון הכי טוב, אני חושב, למה שהעלה איציק זה כן לספק כלב של משרד הביטחון

ערן יוסף: אני אגיד שכל הסיפור של כלבי השירות הוא חדש, הוא מתקיים כמה חודשים, אולי שנתיים, משהו כזה, והוא בתהליך והוא נבנה

ערן יוסף:  מצד שני אני לא חושב שאפשר להגיד שאנחנו נספק רכב יותר גדול לכל מי שמחזיק כלב באשר הוא

ישראל אייכלר: לא, לכן הגדרתם את זה, כלב ש - - -     

גל רויטשטיין: לפי חוק כלב שירות חייב לנסוע בתא מטען עם אמצעי בטיחות לשמור על הכלב

גל רויטשטיין:  אתם משקיעים קרוב ל-200,000 שקל בכלב הזה, אם הוא לא יהיה מוגן מתאונת דרכים אתם תצטרכו להשקיע עוד 200,000 שקל בכלב הזה

גל רויטשטיין:  אז כשאתה קונה כלב תמגן אותו

ישראל אייכלר: גל, אנחנו באמצע הקריאה

ישראל אייכלר:  מה שאמר איציק, הפתרון זה שכן תיקח ממשרד הביטחון כדי שתוכל להיות מכוסה

איציק סעדיאן: לדעתי כן, שלוש השנים וחצי האלה, אתה פעם בארבע שנים קונה את הרכב, ההוצאות שאתה משלם על הבן אדם במוניות ובדברים שלו זה בערך נראה לי יוצא אותו דבר, אולי שלושת רבעי ולא כל, אבל עדיין זה סוגר פה עוד איזה שהוא משהו של ראש שקט, שמי שרוצה לעלות לרכב שלו יש לו כלב, יש לו טיפול, יש לו את הרכב שלו

איציק סעדיאן:  זה הרבה יותר זמין ונוח לבן אדם שהוא נמצא ב - - -     

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים ממשרד הביטחון לרשום את השאלה שאני רוצה לשאול, אבל לא עכשיו, מה קורה לגבי הסעות רפואיות למי שאין לו רכב

איציק סעדיאן: אני לא הייתי מקבל כל כך

איציק סעדיאן:  אני הייתי 20% ולא הייתי הולך להמון המון טיפולים בגלל זה

איציק סעדיאן:  היו שולחים אותנו באוטובוסים

ישראל אייכלר: אנחנו נקבל תשובות בעניין הזה

ישראל אייכלר:  ברגע שאנחנו נכנסים עכשיו לעניין של הסעות רפואיות זה שעה

יעל סלנט: אבל יש זכאות כזאת, מי שהולך לטיפול רפואי

לימור לוריא: כל אדם שאנחנו מממנים את הטיפול הרפואי שלו מקבל החזר נסיעות הלוך וחזור, אדוני היושב ראש

איציק סעדיאן: כן, אתה צריך להביא בדיוק את הדלק ולאיפה הלכת, קילומטרים

ישראל אייכלר: זה היה חשוב מאוד שלימור נתנה את התשובה, אבל תמשיכי עם השינויים

יעל סלנט: רק נגיד שזה באמת כלב שהוא קיבל ממשרד הביטחון

יעל סלנט:  אם זה כלב אחר זה לא פה

שפרה שחר: מה שאיציק הסביר זה שיש תור מאוד מאוד ארוך לכלבים של משרד הביטחון

איציק סעדיאן: כן, זה לא כמו שאומרים את זה פה

איציק סעדיאן:  יוצאים שלושה כלבים

איציק סעדיאן:  יש המון אנשים שלא רוצים לקחת דווקא ממשרד הביטחון, לא רוצים את אלה, רוצים כלב אח, מישהו שהוא גם לא כל כך מוכר שאמור להיות צמוד אליך כמו חייל, זה מגביל אותנו

איציק סעדיאן:  אז אנחנו אומרים לא כלב, אז אולי – אתה מתלבט בין רכב לכלב

ישראל אייכלר: אני הבנתי ממך, איציק, שהסיבה שהוא לא רוצה כלב ממשרד הביטחון זה לא בגלל שהוא לא רוצה אלא בגלל שאין מספיק

איציק סעדיאן: רצו להביא לי לפני כולם ואני לקחתי אחד - - -     

שפרה שחר: הוא לא רצה לעקוף אנשים בתור

ישראל אייכלר: אוקיי, אתה צדיק, אבל צריך לבקש ממשרד הביטחון להזדרז יותר

שפרה שחר: אבל זה משהו שקשור באילוף

גל רויטשטיין: כלב שירות זה לא מוצר מדף, זה לא משהו שאפשר להגיד אנחנו צריכים כלב ובאים ולוקחים, זה תהליך של כמעט שנתיים להכין כלב

גל רויטשטיין:  מה שאיציק מנסה להציף פה זה שבינתיים יש היום נכי צה"ל שרוכשים עצמאית כלבים ולכלבים האלה אין אישורים כמו שיש לכלבים שאתה רואה פה בוועדה

איציק סעדיאן: בדיוק, הם משלמים מכספם כל חודש

גל רויטשטיין: ואז כשהם באים לנסות להגיע לבית חולים או לכל מקום הם נתקלים בבעיות מבחינת תחבורה ציבורית וכו' ובגלל זה הוא מבקש, אם יראו לנכון, אנשים כאלה שלקחו כלב תמיכה רגשית או שיש להם בעזרת משרד הביטחון כלב שהוא לא כלב מחונך למצב שלהם, אבל משרד הביטחון מודע לזה שבלי כלב הם לא יוצאים מהבית, ויש להם 35%, שיאפשרו להם לעלות לוועדת חריגים לרכב כדי שיוכלו לצאת מהבית עם הכלב

איציק סעדיאן: יש לי חברים הלומי קרב שמתעלפים, לא ראיתי פוסט טראומה שמתעלפים ברמה כזאת, זה הציל לו את החיים

איציק סעדיאן:  הוא לא בן אדם מוכר משרד הביטחון, לא קשור, אבל כלב להלומי קרב ספציפית הוא כמו לוחם

איציק סעדיאן:  אתם יודעים כזה לוחם ללוחם, כולו לב, הוא מאוד מאוד עוזר בפציעה הזאת

ישראל אייכלר: ראינו

ישראל אייכלר:  נדב, אם אתה תתחיל לספר על הכלב זה יהיה המון זמן

שפרה שחר: אבל מה שנטען כאן זה שהכלב הוא הכרחי

ישראל אייכלר: אתה רצית לדבר על הסעיף הזה?      

איציק שמולי: אני ישבתי בוועדת הרכב של 'נפש אחת', גם כשמאי רכב וגם כנכה צה"ל

איציק שמולי:  אז לגבי הג'יפונים, זה מספיק נותן מענה לכלב נחייה או כלב שירות כי יש דלת אחורית והוא בתוך חלל הרכב והוא נושם והכול בסדר

ישראל אייכלר: ג'יפונים לאנשים בני גילי אתה צריך להסביר מה זה

איציק שמולי: ג'יפ

ישראל אייכלר: ג'יפ שהוא לא ג'יפ

איציק שמולי: זה נקרא ג'יפון

איציק סעדיאן: הוא לא ארבע על ארבע

איציק שמולי: הוא לא ארבע על ארבע, הוא לא חייב להיות ארבע על ארבע

איציק שמולי:  שלדת סדן זה הרכב הפרטי שזה באמת שלושה מושבים מאחור ואז אם הכלב יישב - - -     

ישראל אייכלר: אתה מדבר על הוואנים הקטנים

איציק שמולי: כן, על הוואנים הקטנים

איציק שמולי:  לגבי רכב למשפחות ברוכות ילדים, חשוב שיהיה מצוין – יש למשל לצורך העניין היום את המאזדה 5 שזה נותן מענה, מדי פעם אין, אז חשוב שיהיה בהגדרה שכל פעם לפי סוג רכב שיש שנותן את המענה, כי לא תמיד יש

איציק שמולי:  אב טיפוס נגמר, החברה מפסיקה לייצר, שיהיה איזה שהיא פסקה שמה שיהיה - - -     

קריאה: איציק, זה בסדר, בוועדת רכב חריגים נותנים את זה

ישראל אייכלר: היועץ המשפטי של משרד הביטחון, מה שאמר השמאי יש בחוק הזה?      

איציק סעדיאן: אני חושב שאפשר לקחת איזה שהיא עמלה קטנה גם מבן אדם שהוא 35%

ערן יוסף: הנוסח נותן פתרון, כי הנוסח מדבר על סכומים ולא על רכב מסוים

ישראל אייכלר: והג'יפון שהוא מדבר עליו עומד בסכום הזה?      

ערן יוסף: הסכומים האלה נקבעו על בסיס סוגי רכבים שמתאימים לצרכים שדובר עליהם

ערן יוסף:  בסכום הזה אפשר למצוא רכב

ישראל אייכלר: זאת אומרת בחוק זה מכוסה? כי אני לא נכנס לפרטים

ערן יוסף: כל נכה יבחר איזה רכב שהוא רוצה

ישראל אייכלר: אמרתי פעם אחת, תיכף חברות הרכבים ישימו פה שלטים לאיזה רכב יש ביצועים יותר טובים ואני אצטרך ללמוד מה זה חשמלי ומה זה היברידי וכל הדברים האלה שאני בדורי עוד לא ידעתי

רז חג'ג': כבוד הרב, יש לי שאלה ללימור בעניין הורדת אחוזי הזכאות לרכב

רז חג'ג':  את דיברת על פילוח של 2,600 זכאים

לימור לוריא: 2,700

רז חג'ג': 2,700 בשווי של?      

לימור לוריא: 158 מיליון שקלים

רז חג'ג': אני אפתח כאן דיון, אני לא בטוח שנוכל להעמיק בו, אבל אני רוצה לדבר על דרגת הנכות המיוחדת שהאגף המציא, 40% נכות ל-PTSD

רז חג'ג':  היא לא קיימת בחוק, זה בין 30 ל-50, בין ניכר לקשה

רז חג'ג':  אני ייצגתי מספר נכים בוועדות

איציק סעדיאן: אין דבר כזה, 50 זה 50, אין 30

רז חג'ג': יש 30 בחוק ויש 50 בחוק, 40 בין ניכר לקשה

רז חג'ג':  יש לכם פילוח של כמות הזכאים ב-PTSD עם 40% נכות?     

לימור לוריא: יש ואני אתן את המספר המדויק

רז חג'ג': אני חושב שהנכים האלה, בין ניכר לקשה עם PTSD זכאים לרכב רפואי

רז חג'ג':  להשאיר אותם מחוץ למעגל הזה, ואתם מוצאים את הפרקטיקה הזאת של הנכים שמנסים לעלות מ-40 ל-50 והם לא נכים, הם מתעקשים שמגיע להם 50% כי הדרגה הזאת לא קיימת בחוק והם רוצים את הרכב והם רוצים את הזכאויות

איציק סעדיאן: הרב אייכלר, אפשר להגיד שזה התעסקות רבה של המון נכים בלהגיע ל-50 נטו בשביל הפרוצדורה של הרכב

רז חג'ג': המרוץ ל-50 אני קורא לזה

ישראל אייכלר: ארבעה אנשים מדברים גם אני לא שומע

רז חג'ג': כבוד הרב, אני חושב שאם האגף ישקיע עוד מעט מחשבה במתן זכאויות נוספות לפצועי PTSD שקיבלו דרגת נכות של 40% יפטור הרבה מהם מלהגיע שוב ושוב לוועדות בניסיון להעלות את אחוזי הנכות ל-50

רז חג'ג':  אם הורדו את הזכאות לדיור ל-35% אז אני חושב שאת הזכאות לרכב צריך להוריד ל-40%

שפרה שחר: נכון

ישראל אייכלר: אני שואל, לאור השאלות של – מה השם שלך?      

רז חג'ג': רז חג'ג'

רז חג'ג':  דרך אגב, כבוד הרב, אבא שלי מסר שסבא שלי עליו השלום עבר עם השם הזה את מחנה העבודה ג'דו בטריפולי, רק שיידעו

ישראל אייכלר: ברוך ה'

ישראל אייכלר:  לימור, אני רציתי לשאול בעקבות השאלה של חג'ג', האם בוועדת החריגים יש לכם סמכות לתת גם למי שאין לו את ה-50% רכב במקרים מיוחדים, למשל ב-PTSD?      

רז חג'ג': לא

ישראל אייכלר: אין לכם סמכות

ישראל אייכלר:  אפילו לא ב-ל'?      

קריאה: אז מה יעזור לנו?      

שפרה שחר: מה יעזור ועדת חריגים?      

רז חג'ג': ועדת ל' זה הלוואה, נותנים לו הלוואה לקנות את הרכב, הוא צריך להחזיר את הכסף, זה לא ועדת חריגים

איציק סעדיאן: הרב, אני חייב להגיד עוד פעם, אמרתי את זה פעם אחת בוועדה - - -     

ישראל אייכלר: איציק, אני מדבר עכשיו בשבילך ובשביל החברים, אז תן לי רגע

ישראל אייכלר:  האם את רוצה, גב' לימור, שאנחנו כוועדה ניתן לכם סמכות ל - - -     

איציק סעדיאן: אמרתי לך שאני הייתי אז צריך את התו נכה יותר משאני היום שכל הגוף שלי 100%

שפרה שחר: גם הוועדות עולות כסף

מיכאל מיקי בנימין: לגבי הסיפה, אדוני, צריך הבהרה, ועדת חריגים זה למעשה לטעמי משמיט את כל מה שנאמר לפני

מיכאל מיקי בנימין:  רשום פה, בעמוד 29 למטה, לעניין זה שר הביטחון ועדת מומחים שתמליץ לוועדת החריגים לניידות על הצורך בהתאמת רכב לנכה עקב נכותו, או עקב מאפיינים גופניים מיוחדים

מיכאל מיקי בנימין:  מה זה אומר מאפיינים - - -     

ישראל אייכלר: מה זה הסעיף הזה באמת?      

מיכאל מיקי בנימין: זה כאילו משמיט את כל מה שנאמר לפני

ישראל אייכלר: מה זה סותר, מיכאל?      

מיכאל מיקי בנימין: אם אפשר להסביר את זה

ערן יוסף: אני אסביר

ערן יוסף:  קודם כל הוועדה, כמו כל חוק הנכים, מתעסקת קודם כל עם הנכות של הבן אדם ונכות היא גופנית, מנטלית, נפשית, הכול בפנים, הוספנו כאן מאפיינים גופניים מיוחדים, הכוונה לאנשים גבוהים מאוד, נמוכים מאוד, שמנים מאוד, ארוכים, קצרים, שההתאמה שלהם היא לא בגלל הנכות אלא בגלל המבנה של הגוף שמצריך רכב מסוג אחר

ישראל אייכלר: מיכאל, התשובה סיפקה אותך?      

קריאה: זה מעבר לנכות המוכרת

מיכאל מיקי בנימין: אני מנסה להבין אם זה שייך לאותו סעיף, למה שזה לא יהיה בסעיף נפרד?      

ישראל אייכלר: לא, בעניין זה, זה דווקא טוב שזה יהיה בעניין הזה

שפרה שחר: אם לוועדת החריגים אין סמכויות אז מה עשינו? אם לוועדת החריגים אין סמכויות לתת למי שיש לו פחות מ-50% אז למה לטרטר את הבן אדם לוועדת חריגים?      

יעל סלנט: ערן, האם ועדת המומחים הזאת היא אמורה לייעץ גם לגבי זה שיש לו יותר ילדים או רק לגבי ה - - -      

ערן יוסף: הכוונה לאנשים מקצועיים, מהנדסי רכב, אנשים שהנכה עומד בפניכם והם בודקים את ההתאמה שלו

ערן יוסף:  לא צריך מהנדס רכב בשביל להגיד כמה ילדים נכנסים במושב, אבל יכול להיות שהוא יגיד שזה רכב מספיק גדול, יש מושב אחורי, כל הדברים האלה

שפרה שחר: בסדר, אבל זה לא עוזר לאנשים שרז כרגע דיבר

ישראל אייכלר: היית באמצע תשובה, אתה אמרת שהמומחים האלה יקבעו לכל נכה להתאים לו לפי הצרכים שלו

ערן יוסף: נכון, כשמדובר במאפיינים האישיים שלו, הנכות וכן הלאה, הם בודקים אותו פיזית

ערן יוסף:  לגבי מספר הילדים הבדיקה היא של סוג הרכב, האם הרכב הזה מאפשר כניסת ילדים, מאפשר כניסת כלב, כן מאחורה, לא מאחורה, דלתות, זה מומחים שמייעצים לוועדת החריגים

יעל סלנט: בעמוד 12, שוב פעם, נכה שבשל פגימת ראש בפסקה (ג)

יעל סלנט:  את פסקה (ו) הורדנו, נכה ש'דרגת נכותו בשל פגיעת גפה עליונה היא 50% לפחות ונוסף על כך דרגת נכותו בשל ליקוי ראייה בעין אחת היא 30% לפחות', הסיבה שהורדנו זה שזה בעצם נכנס לתוך פסקה (ב) שאומרת שדרגת נכותו בשל פגימה בגפה עליונה אחת היא 50%

יעל סלנט:  בסעיף (ו) יש עוד כל מיני תנאים שלא צריך אותם

יעל סלנט:       התיקון הבא בעמוד 13

יעל סלנט:  התיקון הוא מבהיר את הסיפור של סכום ההוצאה בפועל ככל שזה נוגע לרכישת רכב רפואי

יעל סלנט:  ואנחנו אומרים:     

יעל סלנט: כלומר רמת הסיוע זה המקסימום

יעל סלנט:  אם הוא קנה רכב יותר מרמת הסיוע הוא יקבל את רמת הסיוע 85/15, ואם הוא קנה בפחות מרמת הסיוע אז הוא יקבל 85/15 לעומת הסכום שהוא שילם

יעל סלנט:           וזה פה תיקון שהוסף בעקבות הדיון הוועדה, בעקבות הקשיים שעלו עם המרב"ד

יעל סלנט:  הוועדה החליטה שכל עוד הוא לא נפסל לנהיגה, כל עוד לא נקבע שהוא לא כשיר לנהיגה הוא יכול ל - - -      

ישראל אייכלר: זאת אומרת הוא לא צריך לפנות למרב"ד אלא אם כן יש לו - - -      

ערן יוסף: שינינו את ברירת המחדל, אם קודם כל אדם הופנה למרב"ד אמרנו לא, אם רופא הפנה אותו למרב"ד ואם המרב"ד קבע שהוא לא כשיר אז הוא לא כשיר, בכל מצב אחר ברירת המחדל היא שהוא כשיר

יעל סלנט: זה בעקבות ההערות שעלו כאן בוועדה מטעם המשתתפים על הקשיים ועל כל הדברים שכרוכים בגישה למרב"ד

יעל סלנט:           כלומר גם אם בסוף אין לו רישיון נהיגה והוא לא כשיר לנהיגה קצין התגמולים יכול לאשר אם הוא שוכנע שיש מישהו אחר, אדם כלשהו, ואני חושבת שדיברנו על זה ארוכות

קובי זכאי: המרב"ד נכנס לפה שלא לצורך

ישראל אייכלר: אתה זוכר את הדיון על המרב"ד?      

קובי זכאי: בוודאי שאני זוכר

ישראל אייכלר: אתה רואה את השינוי?      

קובי זכאי: כן, אבל השאלה למה צריך בכלל לציין את המרב"ד כשהמרב"ד קיים בכל מקרה על פי הנהלים והחוקים הקיימים

ישראל אייכלר: אז זה בדיוק מה שכתוב פה, שאם מרב"ד החליט על מישהו שהוא לא כשיר לנהיגה אתה לא רוצה אותו כשכן על הכביש

קובי זכאי: נכון, אבל זה קיים ממילא גם לא בחוק הנכים

ישראל אייכלר: מה זה מפריע לך?      

איציק שמולי: אלה שנמצאים כרגע בתור למרב"ד ובינתיים יש הקלה ולא צריך אז אפשר לנפות אותם ולהוריד אותם מעינוי הדין הזה

ישראל אייכלר: ברגע שהחוק יחוקק, אם אני מבין נכון, אז כך יהיה

איציק שמולי: אז שיודיעו לכל אלה כשיחוקק שהעניין בטל ומבוטל

קריאה: יהיו הוראות מעבר בעניין הזה?      

ישראל אייכלר: לא חשבנו

איציק שמולי: מה קורה עם אלה שעכשיו ממתינים?      

קריאה: אם אגף השיקום כבר הסכים שלא צריך מרב"ד למה יש עוד אנשים שמחכים למרב"ד כרגע? למה לא לעצור את זה כבר עכשיו?      

ערן יוסף: כי זו ההוראה הקיימת ואנחנו רוצים להעביר את החוק כדי שהיא תתבטל

קריאה: זאת אומרת שמי שנמצא עכשיו בעיצומו של הליך מול המרב"ד הוא יוכל להפסיק אותו באמצע?      

ערן יוסף: אם רופא של אגף השיקום הפנה אותו למרב"ד כי הוא חשב שיש צורך אז הוא יעבור את התהליך

ערן יוסף:  אין קביעה כזו, אם אין רצון של הרופא לבדוק אז ישחררו אותו מהתהליך

איציק סעדיאן: לא, אבל אלה שנמצאים עכשיו, שהזמינו אותם מהמרב"ד

ערן יוסף: יסתכלו פרטנית הרופאים של אגף השיקום אם כן או לא ויקבעו

קריאה: אבל שחררנו את זה שזה לא ברירת המחדל, זה מה שחשוב

ישראל אייכלר: זה הדבר הגדול

ישראל אייכלר:  חוק זה דבר לשנים, אפילו לדורות לפעמים, זה לא משהו שלפני חודשיים או לעוד חודשיים

איציק סעדיאן: האנשים פה חווים את זה על בשרם אז הם אומרים את זה

יעל סלנט: עמוד 14 למעלה זה אותו תיקון שמדבר רק על המועד של החלפת הרכב, 'ובלבד שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים לא קבע כי הנכה אינו כשיר לנהיגה', זה אותו הסדר

יעל סלנט:       אני רוצה להפנות את תשומת ליבכם לעמוד 15

יעל סלנט:  עמוד 15 מדבר על נכים בעלי דרגת נכות זמנית

יעל סלנט:  אם קודם דיברנו על מה קורה עם דרגת נכות קבועה, עכשיו זה מדבר על הזמני ואנחנו אומרים שיחולו הוראות סעיף 9כ

יעל סלנט:  מה זה הוראות סעיף 9כ שהרגע עברנו עליהן? הן מדברות גם על איך מקבלים רכב רפואי ראשון ומה התנאים לקבלת רכב רפואי ראשון, אותו רישיון נהיגה, אותו אישור של מרב"ד, גם על שיעורי הסיוע שהיו חסרים לנו, מה קורה עם דרגת נכות זמנית

יעל סלנט:  לא הובהר שזה היה 85/15, אז עכשיו כשאנחנו מפנים ל-9כ אנחנו מבהירים גם את העובדה הזאת וכמובן גם את פרקי הזמן להחלפה ככל שדרגת הסיוע הזמנית נקבעת כזמנית מספר פעמים, ואם לא אז זה פשוט לא יהיה רלוונטי

יעל סלנט:       לכן מאותה סיבה הפנינו לסעיף 9כ בסעיף קטן (א) ובעמוד 16 למטה מחקנו את פסקה (3) כי בעצם זה שיש לו רישיון נהיגה והמרב"ד וקצין התגמולים משוכנע כי יש אדם אחר, הכול נכלל ממילא בהוראות של סעיף 9כ

יעל סלנט:      במרכז העמוד דובר על זה שהסיוע יינתן אם רופא שמינה שר הביטחון קבע שיש יסוד להניח שתוקף דרגת הנכות הזמנית תוארך לתקופה של שישה חודשים לפחות ושדרגת הנכות שתיקבע בתום התקופה של דרגת הנכות לא תפחת מזו המזכה ברכב רפואי, ובעצם אנחנו מתקנים ואומרים לא רופא שמינה שר הביטחון, כמו שעשינו קודם, לא צריך למנות רופא במיוחד לזה, זה יהיה הרופא המוסמך הראשי

יעל סלנט:  וגם הסבירו ממשרד הביטחון שהוא ממילא זה שקובע

ישראל אייכלר: יש רופא כזה, לא צריך להמציא אותו

יעל סלנט: כן, הוא גם מוגדר בחוק

יעל סלנט:  בעמוד 17 סעיף 9כו עוסק כולו בדמי הניידות

יעל סלנט:  התיקונים שאתם רואים, כולם מסומנים בצהוב נובעים מהוספת רמת הסיוע למי שיש לו ארבעה ילדים לפחות, מה שעברנו קודם, הוספת רמת סיוע 2(א)

יעל סלנט:  אז אנחנו אומרים שמי שזכאי ברמת סיוע 2(א) יהיה זכאי לדמי ניידות של 1,333

יעל סלנט: 76 שקלים חדשים, ואם הוא זכאי לרמת סיוע 2(א) וגם יש לו דרגת נכות בשל הפרעה בתר-חבלתית – אולי פה לא צריך לפי סעיף 10(ב) כי כבר הגדרנו אותם

יעל סלנט:  אני אוריד את זה

יעל סלנט:  אז הוא זכאי לסכום המוגדל

ישראל אייכלר: בתר-חבלתית זו ההגדרה של –      

יעל סלנט: של הפוסט טראומה

יעל סלנט:  לכן זה מיותר להפנות ל-10(ב), והוא יקבל 1,460

יעל סלנט: 79

יעל סלנט:  אז יצרנו גם דמי ניידות לקבוצה הזאת של רמת זכאות 2(א) שהוספנו

יעל סלנט:  בפסקה (5) הורדנו בסעיף 9יט(ב) את פסקה (ו) בגלל הכפילות לפסקה (ב) ופסקה (ב) כבר נמצאת

יעל סלנט:       עמוד 19 זה תיקון שבא להגיד שמשרד הביטחון לא נותן סיוע במימון שיעורי נהיגה, אלא הוא ממש מממן

ישראל אייכלר: אז גם ה-(ב) צריך לרדת

ישראל אייכלר:  לא סיוע במימון, אלא לקבל מימון של שיעורי נהיגה

יעל סלנט: נכון וזה נכון לשני המקומות, גם לשם הסעיף וגם בתוך הסעיף

יעל סלנט:  זה המצב היום שהוא מקבל מימון מלא, משרד הביטחון?      

ערן יוסף: נכון

אליהו דלל: יש תקרה בזה?      

יעל סלנט: מימון זה מימון מלא

ישראל אייכלר: כמה שזה עולה, אחד צריך 20 שיעורים, אחד צריך 30 שיעורים

יעל סלנט: לא, אבל כן כתוב בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון

ערן יוסף: יש תעריף לשיעור נהיגה

יעל סלנט: כתוב בתנאים ובסכומים שיקבע השר, זאת אומרת שיש להם הסמכה לעשות תקנות

יעל סלנט:  תיכף נראה בהוראות מעבר שכל עוד אין תקנות אז יחולו הוראות האגף בהקשר הזה, שאני לא יודעת בדיוק מה הן אומרות

איציק סעדיאן: עדיף שמישהו יידע מה הן אומרות

ישראל אייכלר: לגבי מה את שואלת עכשיו, בעמוד 20?      

ערן יוסף: צריך להשלים את הסכומים, אז אנחנו אחרי ההפסקה –      

יעל סלנט: אוקיי, כי עכשיו פתאום זה נשמע מימון מלא, אלא שזה סיוע במימון

יעל סלנט:  אם יש תקרה וכל מיני דברים כאלה

ערן יוסף: כן, אז אנחנו נבדוק ונחזור

איציק סעדיאן: היא צודקת, מימון זה מימון

יעל סלנט: תחזרו עם זה

יעל סלנט:  עכשיו אנחנו מגיעים לעמוד 20

יעל סלנט:  קודם נסביר את התיקון שעשינו בסעיף 9לא ואז נעלה את השאלות שעלו מהדיון האחרון ונראה מה התשובות

יעל סלנט:  סעיף 9לא מדבר על נכות שהוכרה בשל החמרת מחלות מסוימות, כלומר חלק מהנכות נובעת מהשירות וחלק מהנכות היא לא נובעת מהשירות

יעל סלנט:      דבר ראשון אני מפנה את תשומת ליבכם בעמוד 21, אתם זוכרים שהורדנו דרגת נכות כוללת וכאן הוספנו את ההגדרה כדי להסביר מה זה אומר

יעל סלנט:           אני מזכירה שבדיון האחרון הוועדה ביקשה ממשרד הביטחון למצוא נוסח רחב יותר

יעל סלנט:  נשאלה פה השאלה למה ההחמרות האלה והלכו וחזרו ולא בדיוק הייתה תשובה

יעל סלנט:  אני אציין שגם קיבלנו פנייה מנכה צה"ל ששואל בדיוק את השאלה הזאת, למה חלק מההחמרות נכללות בסעיפי ההחמרה האלה וחלק מההחמרות הן לא נכללות

יעל סלנט:  אנחנו רואים שההחמרות שנכללות הן כאלה, אם הוכר בשל החמרת מחלה או חבלה בגפיים תחתונות דרגת נכותו בשל ההחמרה אינה פחותה מ-15% ובלבד שדרגת נכותו הכוללת בשל פגימה בגפיים תחתונות אינה פחותה מ-20%, ואם הוא הוכר בשל החמרת מחלת לב דרגת נכותו בשל ההחמרה אינה פחותה מ-25% ובלבד שדרגת נכותו בשל מחלת הלב אינה פחותה מ-50%

יעל סלנט:  קיבלנו כמה פניות מנכים בדיוק על הדבר הזה

גל רויטשטיין: גם בנושא הפוסט טראומה, מפקד בריאות הנפש של צה"ל הצהיר שצה"ל לא רואה באירועי חיים מקדימים לשירות כאירוע מוביל לפוסט טראומה, אז כל מי שמוכר 50%, 25% על חשבון הבית - - -      

קריאה: זו תשובה מצוינת לשאלה אחרת לגמרי

יעל סלנט: אני רק אגיד שקיבלנו פנייה שביקשו מאיתנו להגיד את הדברים בוועדה ואני חושבת שתמצתנו בגדול את עיקרי הטיעון, שאלו למה ההחמרות האלה, מי שמוכר על ריאות למשל, למה מסתכלים רק על הנכות המוכרת ואומרים זה לא צודק, זה יוצר מצב שהוא מפלה

ערן יוסף: אני אנסה להתייחס, התייחסנו לזה גם בדיון הקודם

ערן יוסף:  הכלל לגבי כמעט כל הזכויות של הנכים אנחנו מסתכלים תמיד על נכות מוכרת, על הנכות שמורכבת מהנכות הרפואית שלו והחלק שלה בשירות

ערן יוסף:  יש אנשים שהנכות שלהם נובעת מכמה דברים, זה יכול להיות אירוע קודם, זה יכול להיות אירוע מאוחר, זה יכול להיות כל מיני דברים, משרד הביטחון, אגף השיקום, מטפל מבחינת ההטבות והתגמולים בנכות מוכרת

ערן יוסף:  טיפול רפואי זה אירוע אחר, אנחנו מטפלים גם אם יש החמרה

ערן יוסף:       הרכב הרפואי ניתן ככלל על נכות מוכרת, כמו שאר ההטבות, ויש פה שני חריגים

ערן יוסף:  חריג אחד שאנחנו יודעים להסביר אותו די בקלות, סיפור הרגליים

ערן יוסף:  כמו שלגבי כלל הנכויות אמרנו שאנחנו מסתכלים על נכות מ-50% ומעלה, אבל לגבי רגליים אנחנו מקלים מאוד, כי אנחנו מבינים את הצורך של נכים פגועי רגליים ברכב רפואי, אנחנו נותנים, לגבי נכים שמוכרים באופן מלא התנאי הוא 30% ולא 50%, גם כאן אמרנו שגם אדם שמוכר באופן חלקי אנחנו הולכים לקראתו ונותנים, אני חושב שזה הגיוני

ערן יוסף:       לבוא ולהגיד מכאן שמרחיבים על כל הנכויות ועל כל המחלות וההחמרות זו הרחבה מאוד משמעותית שאנחנו לא חושבים שיש לה מקום

ערן יוסף:  הסיפור של מחלת הלב, אנחנו מודים, אין פה איזה הברקה, אנחנו לא יודעים מאה אחוז להסביר אותו, זה משהו היסטורי שאנחנו סוחבים

ערן יוסף:  זה התחיל מאיזה שהוא פסק דין שקבע לגבי אדם אחד והוחל על כלל האנשים עם הנכות הזו

ערן יוסף:  כיוון שאנחנו לא רוצים לגרוע זכאויות ולא רוצים לייצר דור א' ודור ב', אז האפשרות היא או לקבל את האנומליה הזו של הלב או להרחיב בצורה לא הגיונית לגבי כלל הפגימות ואנחנו לא חושבים שזה נכון

רז חג'ג': מה זה כלל הפגימות? כל הפגימות או הפגימות הקשות?      

איציק סעדיאן: אתם יודעים שהיום שיניים אתם מטפלים מ-20%, אתם יודעים שזה עושה בעיות, אז אפילו שיניים אתם נותנים, אז ברור ומובן מאליו שכל מה שנלווה מזה - - -     

רז חג'ג': אם צה"ל מחליט לגייס בן אדם עם מחלת ריאות ותוך כדי השירות כשהפכו אותו לחייל קרבי לוחם יש החמרה במצב שלו צה"ל צריך לקחת על זה אחריות, לא?      

קריאה: נכון, זה אתם

יעל סלנט: אותו אחד שפנה ביקש בעצם להגיד שגם מי שמוכר על מחלות קשות בשל החמרה של מחלות קשות, גם הוא - - - פשוט ביקשו מאיתנו להציג את הפנייה הזו

עידן קלימן: אם אפשר לומר, אנחנו רוצים להתקדם עם החוק ודוד פה הציג, דוד הוא זה שכתב את המכתב, בגלל שהוא ביקש לומר - - -      

ישראל אייכלר: הוא דיבר על מחלת ריאות קשה

עידן קלימן: לא צריך להתבייש חלילה, הוא סובל מגמגום אז הוא ביקש שאני אדבר בשמו כרגע

ישראל אייכלר: אבל יש לו מחלת ריאות קשה

עידן קלימן: בדיוק, ולכן אני חושב שהתשובה של היועץ המשפטי של משרד הביטחון היא לא ממש מתקבלת על הדעת, אבל אני כן חושב שאנחנו צריכים לעשות על זה עבודה רצינית ולבדוק איזה מחלות יש להן קשר ישיר לתנועה

עידן קלימן:  אני כן חושב שמחלת ריאות היא בהחלט מחלה שצריך להתייחס אליה באותה רצינות כמו מחלת לב כי היא משפיעה על יכולת ההליכה

ישראל אייכלר: אנחנו קיבלנו פה פניות על 30 סוגי מחלות

רז חג'ג': כבוד הרב, זו הרשימה שדוד צירף למכתב שלו, של המחלות הקשות, שאם תראה, מופיע שם גם תשישות נפש

עידן קלימן: רז, סליחה, אנחנו רוצים לקדם את החוק, אנחנו חייבים היום לגמור עם זה

עידן קלימן:  יש לנו גם את מושב החורף, אני חושב שאנחנו צריכים לעשות שיעורי בית רציניים מאוד לגבי הרשימה של המחלות שדוד הציג

איציק סעדיאן: אבל יש כרגע אנשים חולי סרטן

קריאה: אבל כל החוק יתעכב

קריאה:  אנחנו נטפל בזה אחר כך

נדב וירש: אבל עד עכשיו לא עשו עם זה שום דבר

עידן קלימן: אבל, נדב, זה לא משנה, כי אם עכשיו עצרנו הכול אז - - -     

נדב וירש: אף אחד לא מבקש ממך לעצור

עידן קלימן: ההערה של דוד היא הערה רצינית, צריך לעשות שיעורי בית ולחזור עם תשובות

ישראל אייכלר: יש לי איזה רעיון

ישראל אייכלר:  היות שאני חושב שחקיקה ראשית לא צריכה להיכנס לפרטים כל כך כאלה, לכן אני מציע, אולי, אם אתם תסכימו, שתקימו ועדת חריגים לגבי מחלות נלוות, שאם למישהו יש בעיה - - -     

איציק סעדיאן: מחלות נלוות שהגיעו לפני הצבא או שהתפתחו בעקבות המקרה?      

ישראל אייכלר: לא, אותו נוסח של מחלות לב שכתוב פה, אז שיהיה גם דברים כמו מחלת ריאות קשה, שהוא לא יכול ללכת, הוא לא נושם טוב, יש פה 30 סעיפים, תעברו על זה ותראו, אם בן אדם חולה סרטן והוא צריך להגיע לבתי חולים ודברים כאלה, אני לא יודע, אתם תחליטו על זה, אבל תקימו ועדת חריגים שתהיה לכם סמכות בחוק להחליט שהאיש הזה יכול לקבל

לימור לוריא: אנחנו מעדיפים, אדוני היושב ראש, בגלל שבאמת יש פה רשימה של מחלות שיש מנעד מאוד גדול של תפקוד, סרטן יכול להיות גם סרטן השד שמאפשר עדיין, לכן תנו לנו לעשות עבודה ולראות באמת ולדייק, והמקרים שאנחנו נחשוב כמו מחלות ריאות - - -      

שפרה שחר: למה לא עשיתם את העבודה עד היום?      

לימור לוריא: מה שנחליט להרחיב נוכל להביא בפרק הבא

יעל סלנט: בחקיקה של המושב הבא

ישראל אייכלר: או אפשר גם בתקנות

ערן יוסף: כיוון שנכנסנו לקטגוריות של פגועי רגליים והלב כאן לא נוכל להוסיף בתקנות

ערן יוסף:  אם נחליט שמוסיפים מחלה נוספת נחזור

ישראל אייכלר: אז בפרקים הבאים תחשבו על זה ונדבר על זה

ישראל אייכלר:  נדון על זה בפרקים הבאים, אבל טוב שהעלית את זה, דוד, זה מאוד חשוב

יעל סלנט: עמוד 22

יעל סלנט:  זה אותו תיקון שהצגנו בנוגע לזה שהוא לא נפסל לנהיגה, אז אותו נוסח שעשינו לגבי מי שזכאי לרכב רפואי הוא הנוסח למי שזכאי לרכב רפואי בבעלות המדינה

יעל סלנט:  סעיף קטן (ב1), אני חושבת שדיברנו והקראנו ואפשר רק להתרשם שזה הוסף גם לדרגת נכות מיוחדת

איל בן ראובן: חשבנו קדימה, בעמוד הבא זה ממשיך

יעל סלנט: עמוד 23, כמו שאייל אמר, זה אותו רעיון, רק במועד ההחלפה בדרגת נכות מיוחדת

יעל סלנט:  בעמוד 25, מדבר על מימון שיעורי נהיגה ומבחני נהיגה

יעל סלנט:  נכה שאין לו רישיון נהיגה אלא אם כן המכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע כי הוא לא כשיר לנהיגה

גל רויטשטיין: יש לי שאלה

ישראל אייכלר: בדיון השני ב-12:30 תהיה לנו אפשרות לעשות דיון

ישראל אייכלר:  אז אנחנו נקריא את הדברים שיישארו ואז נעשה דיון על כל הדברים

יעל סלנט: בעמוד 27, למטה, מה שמסומן במחיקה

יעל סלנט:  עלתה פה הערה של הוועדה, הייתה הוראה שאמרה שאם הרכב הרפואי נמכר בידי יורשי הנכה לפני שחלפו 42 חודשים ממועד רכישתו אז היורשים יידרשו להחזיר לאגף שיקום נכים חלק מסכום הסיוע שקיבל הנכה לרכישת הרכב בתנאים ובסכומים שיקבע משרד הביטחון

יעל סלנט:  בעצם בעקבות דרישת יושב ראש הוועדה משרד הביטחון נעתר לבקשה והסכים להוריד את הסעיף הזה

יעל סלנט:  זאת אומרת שלא משנה מתי הרכב נמכר, היורשים לא צריכים להחזיר את הסכום למשרד הביטחון

איציק סעדיאן: מעניין אותי, מי שהולך לעשות את זה שייקח אותי איתו, אני רק רוצה לראות

איציק סעדיאן:  או ששולחים את זה בטופס באינטרנט

איציק סעדיאן:  כאילו מישהו מסוגל להגיד לאלמנה?      

יעל סלנט: לא, זה ירד

איציק סעדיאן: הבנתי, מי היה עושה את זה?      

ישראל אייכלר: אם אתה רוצה לדבר בבדיחותא רציתי לשאול מה קורה עם הרכב, הוא בן 42 חודש, האם עדיין אפשר למכור אותו?      

יעל סלנט: בעמוד 28 זה רכב חלופי וזה רק תיקוני נוסח ודברים שסוכמו עליהם

יעל סלנט:  אמרנו שנכה עם פגימה בגפיים תחתונות שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע כי יש להתקין ברכבו דוושת האצה בצד שמאל, זה בעצם תוספת, או מנגנון יד, זה היה שם גם קודם

יעל סלנט:  אם טרם קיבל את הרכב הרפואי שנרכש או אם נקבע שהרכב בבעלותו בלתי כשיר לנסיעה בשל תקלה שמחייבת את השבתתו, אז קצין התגמולים יהיה רשאי לאשר לו השאלה זמנית של רכב חלופי ממאגר הרכבים של משרד הביטחון

יעל סלנט:      הסעיף הורחב, קודם דובר רק על מנגנון יד והוסף לזה גם את דוושת ההאצה ובדיון עלתה השאלה האם יש עוד סוגים של התאמות שיכול להיות שהרכב הזה יצטרף, שצריך להוסיף אותן לחוק

ערן יוסף: יכולים להיות מיליון סוגי התאמות, אבל אי אפשר שהמשרד יחזיק מאגר שיש בו את כל סוגי ההתאמות הרלוונטיים

ערן יוסף:  אלה הדברים הבולטים המרכזיים שעלו במהלך השנים ולכן התייחסנו אליהם כאן במפורש

איציק שמולי: יש תקנה של משרד התחבורה שרק צריך פשוט לעשות אכיפה, של כל חברת רכב, ליסינג, שכירות, זה קיים

ישראל אייכלר: זו הערה מאוד חשובה

ישראל אייכלר:  אתה אומר שזה קיים

איציק סעדיאן: אבל הוא צודק, צריך להוציא את האנשים מהבית, ככל שאפשר לעזור להם לצאת מהבית זה –      

יעל סלנט: עמוד 29, על ועדת החריגים דיברנו, שהוספנו את שישה הילדים לפחות או כלב שקיבל ממשרד הביטחון, אז אפשר יהיה לדון בוועדת החריגים

יעל סלנט:       עכשיו אנחנו מגיעים לעמוד 31

יעל סלנט:  זה סעיפים שלא דנו בהם עדיין

יעל סלנט:  סימן ד': ועדת חריגים לזכאות נוספת

יעל סלנט:  אם אתם זוכרים, הייתה לנו את ועדת החריגים בסימן של הדיור, הייתה לנו את ועדת החריגים בסימן של הניידות והיא ממש פה לפני ועדת החריגים הזאת, ויש לנו עוד ועדת חריגים, שהיא ועדת חריגים לזכאות נוספת, ונקרא ונסביר מה זה אומר

יעל סלנט:           כלומר בעצם זה יחול כרגע רק על דיור ולא יחול על ניידות, כי בניידות יש את ההוראות של ועדת הניידות

יעל סלנט:           אם אתם זוכרים, רק כדי להשלים את התמונה, סעיף 18א(א) מדבר כולו על איך משלמים זכאויות נוספות

ערן יוסף: אני אולי אסביר לנוכחים, יש כל מיני מילים בז'רגון שאנחנו מבקשים להיפרד מהן

ערן יוסף:  יש מה שנקרא ועדה מייעצת שיש לה שתי סמכויות, לייעץ ל-ל', זה לא משנה, כי הסמכות היא של ל' ויש סמכויות שנגמרות במייעצת, זה ז'רגון של אגף השיקום

ערן יוסף:  הדבר השני שיש זה הקרן הסוציאלית

ערן יוסף:  משני הדברים אנחנו נפרדים, מחליפה אותם ועדת החריגים שקונה את הסמכויות של שני הגופים האלה

יעל סלנט: סעיף 18א(א) מדבר על זה שזכאויות שהן קבועות בתוספת זה זכאויות שניתנות באופן אוטומטי ולא צריך להגיש בקשה, ואם מאיזה שהיא סיבה לא שולמה הזכאות הזאת באופן אוטומטי אז משרד הביטחון צריך לשלם אותה לתקופה שבה היא לא ניתנה ושלא תעלה על שבע שנים

יעל סלנט:  מה שהקראנו עכשיו זה שיש אפשרות לחרוג משבע השנים האלה במקרים חריגים ומטעמים מיוחדים שיירשמו

יעל סלנט:          זה מה שהקראנו כבר

יעל סלנט:           זה סעיף ועדת החריגים ועכשיו נקריא את סעיפי ניגוד העניינים, שזה 9לט ואת סעיף החלת הדינים ואת סעיף שמירת הסודיות, שכל הסעיפים האלה רלוונטיים לכל הוועדות שדיברנו עליהן, הדיור, הניידות והוועדה הכללית

איל בן ראובן: אנחנו מבקשים, יושב ראש הוועדה, באופן חריג מראש להגיד שלסעיף ניגוד העניינים אנחנו מבקשים להתייחס מתי שתגידו, מה שתחליטו בסדר ההקראה

יעל סלנט: אז בואו נקרא שנבין על מה אנחנו מדברים ונתקדם משם

ישראל אייכלר: מה זה הורה הורה, סבא וסבתא?      

יעל סלנט: כן

ישראל אייכלר: מתו הסבים והסבתות?      

יעל סלנט: זה הניסוח של משרד המשפטים

יעל סלנט:  יכול להיות שאפשר לפשט את זה, אנחנו אחרי זה נבדוק עם הנסחית איך היא מציעה, אבל אנחנו מסתמכים פה על איזה שהוא – תיכף יואב אולי יסביר בכמה מילים

ישראל אייכלר: יואב, אתה תהיה פעם סבא, אתה לא תרצה שיקראו לך הורה הורה

יואב סטשבסקי: זה נלקח מתבנית החקיקה

יואב סטשבסקי:  אפשר גם לקרוא סבא, אני חושב

יעל סלנט: ועכשיו ההוראות האופרטיביות שמכילות את ההגדרות

יעל סלנט: ועכשיו אנחנו מגיעים לסעיף הסודיות ואז אולי משרד המשפטים יסביר לנו קצת

ישראל אייכלר: תקריאי את זה קודם

יעל סלנט: סעיף הסודיות, אני רק אגיד במילה, הוסף בעקבות ההערות שעלו כאן בדיונים

יעל סלנט:  עלו בכמה הזדמנויות הערות שמידעים שמגיעים לוועדת החריגים דולפים או נעשה בהם שימוש שלא למטרה שלשמה המידע ניתן ולכן הוספנו סעיף סודיות מפורש

יעל סלנט:  אני חושבת שבדיון האחרון גם יואב מייעוץ וחקיקה הסביר מה הנפקות של סעיף הסודיות ואמרנו שנוסיף, אז אני אקריא אותו

יעל סלנט:           אז עכשיו אולי כמה מילים ממשרד המשפטים, גם על המודל של ניגוד העניינים, גם על החלת הדינים, מה זה אומר שהדינים האלה חלים מבחינת ההוראות האופרטיביות שהן מחילות על מי שהוא אינו עובד המדינה כפי שהן מוחלות על עובד המדינה, מה תפקידו של נציג הארגון היציג, כמי שבעצם מייצג את אינטרס הנכים כנכים

יואב סטשבסקי: ראשית, ניגוד העניינים נמצא כאן בגלל שמדובר בוועדה מעין שיפוטית

יואב סטשבסקי:  ועדה מעין שיפוטית היא ועדה כמו שהוסבר קודם, היא דנה בעניינים רגישים של אדם, הוא נחשף במצבו הכלכלי, הרפואי והוא מוסמך גם לאשר לו הטבות כלכליות לבן אדם פרטי

יואב סטשבסקי:       בדרך כלל בוועדות מעין שיפוטיות, בשונה מוועדות שהן ועדות שמתקנות תקנות כלליות, שבהן לא נדרש סעיף ניגוד עניינים, בוועדות מעין שיפוטיות בפרט, גם בוועדות אחרות, לפעמים נדרש ניגוד עניינים, אבל בהחלט בוועדות מעין שיפוטיות שבהן דנים בענייניו ובהטבות כספיות משמעותיות כלפי בן אדם מסוים - - -     

רותי פרמינגר: יואב, אנחנו לא שומעים כל כך

יואב סטשבסקי: כאשר הוועדה דנה בהטבות כספיות משמעותיות אז כמובן שחייבים שכל אחד מחברי הוועדה שמצביע ומחליט בנידון הוא לא יהיה נמצא בניגוד עניינים, כמובן שלא יהיה אח של מי שדנים בעניינו וכך כל הדברים האחרים, גם בעל עניין, אם הנכה הוא בעל שליטה בחברה והוא משקיע בחברה שלו אנחנו לא נרצה שהוא יהיה בוועדה

קריאה: איזה חברה?     

ישראל אייכלר: יש לו פוליסת ביטוח, אז כשבא מישהו מהביטוח אסור לו להיות שם

ישראל אייכלר:  אני אומר את זה בצחוק

ישראל אייכלר:  אבל הוא מתכוון שיש לו עניין בו

יואב סטשבסקי: כל דבר שיכול להיות עניין אז אנחנו לא נרצה שהוא יהיה שם בשביל שההחלטות שלו לא יושפעו משיקולים זרים וכדאי לקבוע את זה למניעת ניגוד עניינים מראש

יואב סטשבסקי:  זה דבר אחד

יואב סטשבסקי:       דבר שני, על אף כל הדברים האלה הוסכם, זה גם הוסכם על משרד המשפטים, שחבר ועדה שהוא נציג הארגון היציג, אז עצם זה שהוא שוקל את השיקולים, עצם העובדה שהמחוקק מורה שהוא יהיה נציג הארגון היציג, אז כמובן עצם העובדה שהוא נמצא בוועדה ומביא את השיקולים, השיקולים של הארגון היציג זה לדאוג לרווחת הנכים, לדאוג לחברי הארגון שהוא מייצג אותם, הרי בסופו של דבר הארגון היציג לא מייצג רק את מי שמשלם דמי ארגון, אלא את כלל נכי צה"ל, אז כמובן עצם העובדה שהוא מייצג אותם ופועל בשם הארגון זה לא יהיה בגדר של ניגוד עניינים

רותי פרמינגר: אפשר להעיר, אדוני?      

יואב סטשבסקי: אני רק אשלים עוד כמה מילים, גם לגבי החלת דינים

יואב סטשבסקי:  אז הדינים האלה חלים על כל עובד מדינה שעוסק בדברים בשם הציבור

יואב סטשבסקי:  יש דינים שחמורים יותר שחלים על שופט שהוא נמצא בדרך קבע במצב שהוא מחליט החלטות שיפוטיות

קריאה: למה לא הכנסתם את חוק הגנת הפרטיות?      

יואב סטשבסקי: אנחנו מכניסים וזו תהיה הפסקה השלישית שלי

יואב סטשבסקי:  בגלל זה חוק שירות הציבור (מתנות), לקבל מתנות ממי שהוא נמצא בוועדה יהיה לו אסור, כמובן לקבל הוראות של שוחד והפרת אמונים שיהיו נוגעים לתפקיד שהוא נמצא בו

יואב סטשבסקי:  וגם הוראות נוספות שהחלנו פה גם לגבי הגבלות לאחר פרישה, שיום אחרי שהוא דן בעניינו של אותו בעל חברה הוא לא יילך לעבוד אצלו

יואב סטשבסקי:       כל הדברים האלה, וזה המשפט הראשון שכתוב פה, שחברי הוועדה שאינם עובדי המדינה דינם בפעולתם כחברי הוועדה כדין עובדי המדינה

יואב סטשבסקי:  מחילים עליהם בצורה שוויונית את כל ההגבלות שחלות על עובדי המדינה

יואב סטשבסקי:      כמובן יש פה הוראות לגבי זה שאם הוא חותם על דברים שזה יהיה תעודת עובד ציבור כדין מישהו שהוא עובד מדינה שחותם על מסמכים

ישראל אייכלר: הוא חותם על מסמך סודיות כזה?      

יואב סטשבסקי: לא, לפי פקודת הראיות, זה סעיף שולי פה, אבל הוא גם נזכר, שעובד ציבור שחותם על מסמך, הוא לא צריך להיחקר עליו, אלא אפשר להציג אותו כראיה בבית המשפט, אם יש החלטה של הוועדה שהוא נכה או שמאשרים לו זכאות מסוימת, אז זה מספיק ראיה? אז גם חבר ועדה שאינו עובד המדינה חותם אז יחולו עליו גם הזכויות כביכול שחלות גם על עובד המדינה

יואב סטשבסקי:       והסעיף האחרון זה לגבי סעיף הסודיות, שבעיקרון לפי סעיף 2(5) לחוק הגנת הפרטיות, גם בלי הסעיף הזה, אסור לעשות שימוש במידע שנמסר לבן אדם שהוא מידע פרטי של בן אדם אחר

יואב סטשבסקי:  הסעיף הזה מכיל את הוראות סעיף 2(9) לחוק הגנת הפרטיות שאומר שאסור לגלות שום מידע

יואב סטשבסקי:  גם אם הוא לא עושה בזה שימוש אסור לו לגלות לאחר את המידע שהגיע אליו

יואב סטשבסקי:  כמובן שזה מידע סודי, כמובן שהוא מידע פרטי ויכול להיות מזה נזק רב לאותו נידון בוועדה, לאותו נכה

יואב סטשבסקי:  אז כמובן גם משרד המשפטים הסכים עם ההצעה פה

ישראל אייכלר: אבל יש לי שאלה, למה לא כתוב פה שהוא צריך לחתום על משהו?      

יואב סטשבסקי: אין צורך לחתום

יואב סטשבסקי:  ברגע שיש חובת סודיות שקבועה בדין אז חתימה זו התחייבות שבן אדם מקבל על עצמו מכוח חוזה

יואב סטשבסקי:  פה ברגע שזה קבוע מכוח הדין גם שופט, אדם נמצא לפניו, הוא לא צריך לחתום על מסמך שהוא מתחייב שלא לגלות, זה כתוב בדין

יעל סלנט: על הסנקציות וההגנות של חוק הגנת הפרטיות

יואב סטשבסקי: ויחולו עליו סעיפי העונשין כמובן של חוק הגנת הפרטיות שיש גם ענישה פלילית וגם ענישה אזרחית על הפרת סודיות

רז חג'ג': זאת אומרת שאם הייתה בהחלת הדינים חוק הגנת הפרטיות הסעיף הזה היה מיותר

יואב סטשבסקי: חוק הגנת הפרטיות חל

ישראל אייכלר: הסיבה שיש את הסעיף הזה, כי בוועדה יושבים לא רק עובדי מדינה

רז חג'ג': אני יודע, אבל אם עשינו החלת דינים ואחד מהם זה חוק הגנת הפרטיות, אז אין צורך בסעיף הזה

רז חג'ג':  אבל לא משנה

יואב סטשבסקי: סעיף סודיות לפי חוק הגנת הפרטיות אומר, סעיף 2(9) לחוק הגנת הפרטיות אומר שחובת סודיות שנקבעה בדין אסור לגלות אותה לאחר

יואב סטשבסקי:  אז ממילא חייבים להחיל את חובת הסודיות הזאת בדין באופן מפורש

ישראל אייכלר: אתם ביקשתם להתייחס

איל בן ראובן: כן

איל בן ראובן:  במעלה הדרך הסעיף הזה נוסף אחרי שאנחנו כבר הגענו להסכמות עם משרד הביטחון, זה סעיף שלא היה על דעתו של הארגון, הוא סעיף שנכפה עלינו מטעם משרד המשפטים

איל בן ראובן:  מבחינת הארגון קטגורית אין לנו בעיה לסעיף ניגוד העניינים, זה בסדר, רק שהסעיף הזה הוא מנותק מהחוק, הוא סעיף שלא קשור לחוק הנכים, יש בו התניות של חברה, בעלי מניות, הוא רחב מדי, הוא לא רלוונטי לחוק

איל בן ראובן:       אנחנו הצענו נוסח הרבה יותר פשוט, זה לא קיים בחוקים מקבילים אלינו

איל בן ראובן:  אני יכול לתת לוועדה לא מעט מקרים שאנחנו בדקנו וגם בחוקים מקבילים אין את הסעיף הזה לגבי ועדות חריגים כאלה ואנחנו הצענו נוסח הרבה יותר מצומצם שמקבע את סוגיית ניגוד העניינים

איל בן ראובן:  לצערי הרב לא היה שיח פה בנושא הזה, משרד המשפטים אמר שאלה ההנחיות שלו וזה הנוסח שהם חייבים לרוץ איתו קדימה

ישראל אייכלר: איזה מילה בסעיף הזה מפריעה לך?      

איל בן ראובן: קודם כל הפורמט עצמו הוא פורמט שמתייחס לא לוועדות חריגים כמו הוועדות האלה

איל בן ראובן:  לשם דוגמה בעל שליטה בחברה במניות

איל בן ראובן:  אנחנו מדברים על ועדת רכב, חריגים לדיור ורכב, אלה דברים שלא קשורים

איל בן ראובן:  דיברת על כל סעיף הבן, דודה וכו', יש היום סעיפים הרבה יותר פשוטים שמגדירים ניגוד עניינים בפסקה אחת במקום שני עמודים מתוך חוק הנכים שמוגדרים כרגע לכל סוגי ניגוד העניינים

איל בן ראובן:       בנוסף לזה באופן ספציפי בסעיף (ה) פה נקבע בנוסח הזה שהארגון יכול להביא בחשבון את ענייניו במסגרת הוועדות הללו

איל בן ראובן:  ארגון נכי צה"ל נמצא שם על תקן של נציג של ציבור נכים, הארגון רואה מולו את החבר שיש לו בעיה בוועדת רכב חריגים, בוועדת דיור, אין לארגון שיקולים רוחביים, הארגון מבחינתנו נמצא שם ומסתכל על הנכה עצמו והוא צריך לשקול את השיקולים של הנכה בלבד ומבחינתנו לכתוב דבר כזה זה פשוט חוטא למטרה

ישראל אייכלר: זה נותן לך הגנה

איל בן ראובן: לא, אני לא ביקשתי הגנה

עידן קלימן: אני לא רוצה את ההגנה הזאת

ישראל אייכלר: עידן, אם תהיה חבר ממשלה - - -      

עידן קלימן: אני לא רוצה את ההגנה הזאת

ישראל אייכלר: עידן, אני רוצה לענות לך משהו

עידן קלימן: לא, דווקא ליום שאני לא אהיה פה אני לא רוצה את ההגנה הזו, לא יהיה מצב שיהיה דיון אפילו תיאורטי שבו הארגון ישים את טובתו לפני טובת הנכה

עידן קלימן:  לא יהיה מצב כזה ואסור שייכנס לחוק דבר כזה

ישראל אייכלר: עידן, אני רוצה לספר לך משהו

ישראל אייכלר:  רק בשבוע שעבר אמרה היועצת המשפטית לממשלה לשרי הממשלה, היות שאתם עוסקים בהפגנות, שזה נגדכם, אז אתם בעלי עניין

ישראל אייכלר:  אז לכן אני רוצה להגן עליכם, שכשאתם באים לוועדה שלא יגידו שאתם דואגים לארגון

עידן קלימן: זה יפה, אבל עדיין אני חושב שזו אמירה שהיא לא ערכית מבחינת ההיסטוריה והדנ"א של הארגון

עידן קלימן:  מבחינתי כיושב ראש הארגון, כאשר נציג ארגון נכנס לוועדת חריגים, יש לו תפקיד אחד בלבד, למצות את הזכויות של הנכה ולהגן עליו

עידן קלימן:  אין שום מצב, אפילו לא תיאורטי, שבו יהיה עניין של איזה שהיא טובת ארגון לעומת טובת הנכה ולנציג הארגון תהיה רשות לדון על טובת הארגון ולא על טובת הנכה

עידן קלימן:       אני אומר את זה ליום שאנחנו לא נהיה פה, שיהיו אנשים אחרים

עידן קלימן:  זה החוק, אני חושב שחשוב מאוד שבחוק יהיה מאוד מאוד ברור שלארגון יש תפקיד אחד וזה להגן על זכויות הפרט

יעל סלנט: אבל אני חושבת שזאת הייתה הכוונה בסעיף, כלומר הארגון כמי שמייצג את טובת הנכים

יעל סלנט:  בגדול ארגון הנכים מייצג את טובת הנכים, הוא מייצג את רוב ציבור הנכים

יעל סלנט:  אני חושבת שזאת הייתה הכוונה

עידן קלימן: אני לא יודע

עידן קלימן:  אני אומר סתם תיאורטית שאם נציג הארגון יישב בוועדת חריגים ויילחם על זכויות הפרט ותהיה הצעה ויגידו לו: אתה יודע מה, אתה תוותר בנכה הזה, כלומר אל תגן עליו ואנחנו ניתן לארגון משהו

עידן קלימן:  לא יודע, יכול להיות שתהיה הצעה כזאת, אני לא מוכן שזה יהיה שם

יעל סלנט: לא, אבל זה לא מה שכתוב, כתוב אם הם קשורים לתפקידי הוועדה

עידן קלימן: אני מבין מה שאת אומרת, אבל האותיות לא נעימות לנו

עידן קלימן:  הניסוח, הדרך שבה זה מוצג, מבחינתי זה מעורר אי נוחות, כי היא כאילו מייצרת דיפרנציאציה בין האינטרס של הארגון לאינטרס של הנכה והאינטרס חד הוא

עידן קלימן:  זה בדיוק מה שהיועץ המשפטי שלנו אמר, שלא מתאים הפורמט הזה של דיני חברות

יואב סטשבסקי: הסעיף הזה הוא באמת סעיף מיוחד, אין לנו התנגדות להוריד אותו

איל בן ראובן: לא, רגע, אני אדייק

יואב סטשבסקי: הסעיף הזה הוא סעיף של הבהרה

יואב סטשבסקי:  אני אסביר

איל בן ראובן: ברשותך אני אשלים את הטיעון ואז תסביר

איל בן ראובן:  קודם כל הסעיף במקור, הרעיון היה שאם מורידים את הסעיף אז כל נכה נמצא בניגוד אינטרסים מובנה בעצם זה שהוא בוועדה

איל בן ראובן:  למשל מישהו דן בסוגיית רכב, אז נכה שיש לו זכאות לרכב נמצא

איל בן ראובן:  הרעיון היה צריך להיות נוסח שאנחנו הצענו, שעצם החברות שלו בארגון ועצם היותו נכה צה"ל לא יהווה ניגוד עניינים כי בסוף מדברים על דברים שיש להם השפעות

איל בן ראובן:  זו הייתה הבקשה שלנו

איל בן ראובן:  אם אתם רוצים להוריד את סעיף (ה), אז רק לדייק את זה, אם אתה רוצה אני אקריא נוסח מוצע

ישראל אייכלר: אתה שלחת את הנוסח שלך ליועצת המשפטית לוועדה?      

עידן קלימן: לא, כי לא היה שיח על זה

איל בן ראובן: וברשותכם, עוד שאלה, היינו רוצים לקבל תשובה ממשרד המשפטים למה בחוק משפחות חיילים אין סעיף ניגוד עניינים

ישראל אייכלר: הוא אמר לך שהוא לא צריך את זה

איל בן ראובן: לא, לא את כולו, הוא דיבר על סעיף (ה)

ישראל אייכלר: זה הסעיף שמפריע לך, לא?      

איל בן ראובן: לא, באופן כללי

עידן קלימן: אנחנו שואלים על כל הפרק הזה, כל מספר הסעיפים האלה לא מופיעים בחוקים מקבילים, אז למה?      

יעל סלנט: אני רוצה לזקק את השאלה

יעל סלנט:  הרי אתם אומרים, מבחינה מהותית זה ברור לנו שלא צריך להיות ניגוד עניינים באשר שהוא ניגוד עניינים ואם יש ניגוד עניינים לא מתאים שחבר הארגון היציג יישב בוועדה והעיקרון הבסיסי מוסכם, אין פה שאלה

יעל סלנט:  אז מה שמפריע לכם, אני לא מצליחה להבין, חוץ מזה שזה כתוב ארוך וההסדר הוא מקיף, אני לא מצליחה להבין מה מפריע

רותי פרמינגר: אני יכולה להסביר משהו, אדוני?      

ישראל אייכלר: בתור עורכת דין?      

רותי פרמינגר: גם, אבל גם מישהי שיושבת שנים רבות בוועדות שונות ומייצגת אנשים

רותי פרמינגר:  אני חושבת, כמו שאמר אייל, זה לא נמצא בכל החוקים וזה לא סתם לא נמצא

רותי פרמינגר:  אנחנו משרתים את האנשים, הנושא של ניגוד עניינים, זה חולש על כל פעילות שלנו

רותי פרמינגר:  כל בן אדם שחושב שהמייצג שלו או מאן דהו, זה לא משנה, נמצא בניגוד עניינים, פתוחה בפניו היכולת להגיש תביעה, להגיש בירור

רותי פרמינגר:       אני חושבת שיש פה איזה שהיא אמירה שאם אתה רושם את זה פה, מה זה אומר? שכל החוקים האחרים שזה לא מופיע כן אפשר ניגוד עניינים? אני חושבת שזה דבר שאין לו מקום פה, כי המתבקש הוא לעבוד, ואנחנו אנשים שיש לנו עשרות שנים של ניסיון עם אנשים נוספים איתנו, לא רק אנחנו, ואני לא מבינה למה דווקא פה נזקק משרד המשפטים להוסיף כאלה דברים

יעל סלנט: נציג הארגון היציג, למשל בחוק משפחות, לדעתי זה נציג הזכאים, עד כמה שאני זוכרת, ולא נציג הארגון היציג, וכאן נוצר איזה שהוא צורך

יעל סלנט:  הרי ברור שהוועדות צריכות להישאר נקיות, אין שאלה, ולכן עדיין אני לא מבינה איפה המחלוקת

איל בן ראובן: אנחנו רוצים, במקום סעיף (ה) שכתוב כרגע שיהיה כתוב: על אף האמור בסעיף זה, נציג הארגון היציג שהוא נכה צה"ל או בעל תפקיד בארגון היציג לא ייחשב כמצוי בניגוד עניינים בשל כך בלבד

יואב סטשבסקי: אין צורך בהוספה כזאת

יואב סטשבסקי:  עד כמה שמדובר בנציג ועד כמה שמדובר בנכות כללית, בנכות שהיא לא ספציפית, שהיא לא איזה משהו מיוחד שדנים ב - - -     

איל בן ראובן: אבל הוועדות האלה דנות באופן פרטי באנשים, זה מה שאני רוצה להסביר

יואב סטשבסקי: נכון, אני אומר, כמו שבן אדם שיש לו ילד אז הוא יכול לדון ולהצביע בעד העלאת קצבאות ילדים, גם אדם שהוא נכה כללית אין בזה ניגוד עניינים, בעצם זה שהוא נכה והוא מצביע בעד ההעלאה של סכום לנכה צה"ל או למישהו אחר

יואב סטשבסקי:  אין צורך לכתוב את זה

ישראל אייכלר: בוא נסכם שאתה מעביר נוסח שאתם רוצים, היועצת המשפטית תדון על זה

יעל סלנט: אני לא יודעת לקבל החלטה

יעל סלנט:  בסוף אני לא מבינה בכלל איפה הקושי, אני באמת אומרת, תסבירו איפה הקושי

יעל סלנט:  אם יש סעיף ניגוד עניינים שאומר משרד המשפטים שככה הם נוהגים היום, ככה כותבים היום

יואב סטשבסקי: כן, אני רק אשלים שהסעיף הזה הוא בהתאם לתבנית חקיקה שהוסכמה גם בין הממשלה למשרד המשפטים, גם בין הייעוץ המשפטי בכלל של הכנסת, וזה נכנס בחוקים חדשים מ-2019

ישראל אייכלר: יש עוד חוקים שיש את זה?      

יואב סטשבסקי: כן, יש עוד חוקים, גם בחוקים סוציאליים

יואב סטשבסקי:  כמובן שיש חוקים נוספים שראוי היה שזה יהיה גם באופן יותר ברור

רותי פרמינגר: יואל בריס, הממונה על ההסדרה, גם בעד זה? הוא היועץ המשפטי של ההסדרה

איל בן ראובן: היושב ראש, יעל, אני מבקש להגיד ככה, אנחנו מבינים את לוחות הזמנים, קטגורית היה חשוב לנו לומר את הדברים, איך הסעיף הזה נוצר במהלך תהליך החקיקה

איל בן ראובן:  לגבי קונקרטי, מה שאפשר לעשות בלוחות הזמנים הללו, אנחנו מבקשים, בסעיף (ה) כתוב 'על אף האמור בסעיף זה חבר הוועדה שהוא' – כל מה שכתוב בסעיף הזה, אנחנו רוצים שבמקום זה ייכתב: על אף האמור בסעיף הזה נציג הארגון הנציג שהוא נכה צה"ל - - -      

ישראל אייכלר: למה אתה מוסיף את זה? למה אתה מגביל את עצמך?      

איל בן ראובן: אני מוריד את סעיף (ה) הקיים, אנחנו רוצים להחליף את הנוסח

ישראל אייכלר: אבל פה לא כתוב שהוא צריך להיות נכה צה"ל

יעל סלנט: נציג הארגון היציג, לא צריך שהוא נכה צה"ל

איל בן ראובן: נציג הארגון היציג, הוא בעל תפקיד בארגון

יעל סלנט: מה זה משנה אם הוא בעל תפקיד בארגון, ומה זה בכלל בעל תפקיד?      

איל בן ראובן: נציג הארגון היציג לא ייחשב כ – לא, אנחנו רוצים להסביר

ישראל אייכלר: תעשה את זה עוד יותר קצר

איל בן ראובן: אז על אף האמור לעיל נציג הארגון היציג לא ייחשב כמצוי בניגוד עניינים בשל כך בלבד

יעל סלנט: בשל חברותו בארגון בלבד

איל בן ראובן: בשל חברותו או תפקידו בארגון

יעל סלנט: על אף האמור בסעיף זה נציג הארגון היציג לא ייחשב כמצוי בניגוד עניינים, בשל מה?      

ישראל אייכלר: בשל כך בלבד

איל בן ראובן: בשל כך בלבד

איל בן ראובן:  הוא יכול להיות גם חבר ארגון וגם עובד ארגון

יעל סלנט: בשל חברותו או תפקידו בארגון

יעל סלנט:  אוקיי, אז, אייל, על אף האמור בסעיף זה נציג הארגון היציג לא ייחשב כמצוי בניגוד עניינים בשל חברותו או תפקידו בארגון בלבד

ישראל אייכלר: החלת דינים

יעל סלנט: החלת דנים הקראנו, דנו ויואב הסביר

יעל סלנט:  תיקון סעיף 10, הצגנו אותו יחד עם ההצגה של ההגדרה, זה תיקון בנוסח

יעל סלנט:  בגלל שהתיבה הזאת נכנסה לתוך ההגדרה אז לא צריך אותה כאן

יעל סלנט:       אני רק אפנה את תשומת ליבכם שבאותו עמוד, 35, בניכוי של תשלומי היתר משרד הביטחון הסכים להאריך את פרק הזמן מ-30 ימים לטעון את הטענות לעניין ניכוי תשלומי היתר ל-60 ימים ולכן תיקנו את זה כאן

ערן יוסף: בעמוד 39 יש לנו תיקון טכני קטן, בסעיף 36א צריך להוסיף גם את סעיף 5א ברשימת הסעיפים שמופיעים בסעיף

יעל סלנט: מה המשמעות של התיקון הזה?      

ערן יוסף: אני מזכיר, הוספנו את 5א של תגמול נכות מיוחדת, לא הוספנו אותו כאן בטעות

יעל סלנט: בסדר, אנחנו נכניס את זה לנוסח

יעל סלנט:  עמוד 40

יעל סלנט:  הוספנו כאן בסעיף של הביצוע ותקנות

יעל סלנט:  אנחנו נצטרך עוד לנסח את הסעיף הזה, אבל במהות צריך להיות ברור שכל התקנות לפי פרק שני1 יותקנו לאחר התייעצות עם הארגון היציג ובאישור ועדת העבודה והרווחה של הכנסת

יעל סלנט:  לכן לא ציינו את זה בכל מקום בפרק שני1

יעל סלנט:  יכול להיות שיהיה צריך לנסח את הסעיף, אבל במהות אני חושבת שהבנו על מה מדובר

יעל סלנט:       בעמוד 41, אם אתם זוכרים היו לנו כל מיני הוראות של עדכון, גם בפרק של הדיור, גם בפרק של הניידות, גם בפרק של התגמולים, וזה יצא נורא נורא מסורבל כי לא היה לנו ברור מה מעודכן, לפי מה מעודכן

יעל סלנט:  גם על דמי הניידות דיברנו על חריג למנגנון העדכון והוועדה החליטה שלא צריך חריג ובסוף ראינו שכן יש את החריג הזה לגבי כל יתר הדברים ולכן אולי גם ראוי שיהיה לגבי דמי ניידות ולכן איחדנו את כל הוראות העדכון לשם הפשטות באותו סעיף וננסה לעבור על זה לאט ובזהירות

יעל סלנט:       על עדכון התגמולים, אני חושבת שאורן הסביר באריכות בדיון שדנו בעדכון התגמולים ולכן אין טעם להקריא את הסעיף של עדכון התגמולים, סעיף 49 לחוק

יעל סלנט:  אתם רוצים שנקריא? אני חושבת שעברנו את הסעיף הזה ואורן הסביר והכול בסדר

יעל סלנט:  אז את סעיף 49 עצמו אנחנו לא נקריא

ישראל אייכלר: כבר הקראנו אותו

יעל סלנט: הקראנו אותו, לכן את סעיף עדכון התגמולים עצמו לא נקריא, אבל בגלל התיקונים שעשינו בצורה מרוכזת בעמוד 44 נקריא בצורה מרוכזת את עדכון הסכומים של הזכאויות הנוספות

יעל סלנט:           כלומר כל מקום שבו לא כתבנו במפורש שחל מדד אחר הדיפולט הוא מדד המחירים לצרכן

יעל סלנט: אז אמרנו, ברירת המחדל זה מדד המחירים לצרכן, זה פעם בשנה, וזה מנגנון של עדכון שתיכף את המנגנון עצמו, אורן, אולי כדאי שתסביר

יעל סלנט:  ועכשיו אנחנו מגיעים לחריגים לכלל הזה של מדד המחירים

יעל סלנט: 9יט זה רכב רפואי ו-9לב(א), לדעתי גם (ב), נבדוק את זה, כל הסכומים שקשורים לרמות הסיוע, לדעתי זה גם לב(ב)

יעל סלנט:          רק זכאויות נוספות מעוגלות? התגמולים לא מעוגלים, לכן ראינו את כל הסכומים המוזרים אלה בחוק

יעל סלנט:        גם התגמולים וגם הזכאויות הנוספות ועכשיו יש לנו את הסייגים לעדכון

יעל סלנט:           כלומר למרות המנגנון שקבוע לעניין התגמולים אפשר לעשות מנגנון אחר, אבל המנגנון הזה הוא לתקופה מוגבלת

ישראל אייכלר: מעלים בקודש ולא מורידים

יעל סלנט: אני מזכירה ברקע של הדברים שיש לנו גם את הוראות סעיף שנשארו בחוק

יעל סלנט:  ערן, אולי תסבירו אחרי זה במילה גם מה היחס בין סעיף 3 שנשאר לבין זה

יעל סלנט:           אני אסביר

יעל סלנט:  כל זכאות נוספת שהיא סיוע כספי, וכאן אני חוזרת גם לאותם דמי ניידות שדיברנו עליהם וגם לסכומים של הדיור וגם לסכומים של הרכב, כל מה שהוא סיוע כספי שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר ובאישור הוועדה יכול לקבוע דרך עדכון אחרת

יעל סלנט:  זה נועד לאפשר גמישות במקרים שבכל זאת צריך איזה שהוא מנגנון אחר

יעל סלנט:  זה חל גם על הדיור

ישראל אייכלר: אפשר לעבור לתוספות?      

יעל סלנט: אני חושבת שכדאי שאורן יסביר לנו גם את המנגנון של מדד המחירים, את החריגים למנגנון, את אופן העדכון לפי ממוצע, הכול

אורן איילון: בעיקרון ברירת המחדל, כפי שנאמרה, היא עדכון במדד המחירים לצרכן שהוא נמדד לפי מדד חודשי ספציפי

אורן איילון:  מצאנו לנכון להחריג כמה הטבות כדי להתאים את המדד שהן צמודות אליו, שהוא יתאים לסוג ההטבה ושיעודכן בהתאם למה שקורה בשוק לאותה הטבה

אורן איילון:       אז האחד זה מדד המכוניות החדשות שבו אנחנו לקחנו ממוצע שנתי ולא חודשי, כי יש כל מיני הטיות במדד הזה כשהמדינה מחליטה שהיא מורידה מיסים או מעלה מיסים

אורן איילון:  בדרך כלל זה קורה בינואר וזה מאוד משפיע על מדדים ספציפיים, כי אז היבואנים נתקעים אם מכוניות או שכולם מחכים לשנה הבאה שהמיסים יירדו, אז אמרנו שנלך פה על ממוצע שנתי, שזה יהיה יותר משקף

אורן איילון:       ויש את המדד של הניידות, שהוא צמוד לשמן ולדלקים, כי עיקר העלות פה זה למעשה הדלק ואז קבענו מדד שהוא צמוד לדלק ובגלל התנודתיות גם לקחנו עדכון של פעמיים בשנה

אורן איילון:  למעשה יתר ההטבות פשוט יהיו צמודות למדד המחירים לצרכן

ערן יוסף: רק אם אפשר הערה קטנה טכנית

ערן יוסף:  דיברנו על סכומי זכאויות, יש סעיף שקבוע בסעיף 9ב(ב) שמתייחס לגובה הערך של דירה, 580,000 שקל, אנחנו צריכים שגם הוא יוצמד

ערן יוסף:  כיוון שהוא לא סכום זכאות צריך להפנות אליו במפורש

יעל סלנט: לפי מדד מחירים?      

ערן יוסף: מדד מחירים לצרכן

ישראל אייכלר: אנחנו נסגור את הישיבה

ישראל אייכלר:  היינו אמורים ב-12:30 להתכנס שוב, אבל כדי שנוכל לברר את הדברים שהועלו פה אז אנחנו נפתח את הישיבה הבאה ב-13:00

ישראל אייכלר:  תודה רבה, הישיבה הזאת נעולה