הוועדה המיוחדת לצמצום פערים חברתיים בפריפריה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 15, 2023-07-16 00:00

ועדת הכלכלה): אני פותח את הישיבה

ועדת הכלכלה):  הנושא היום הקלת נטל תשלומי המשכנתאות על הציבור

ועדת הכלכלה):  בעיקר בעקבות ההצמדה והריבית קצת גבוהה

ועדת הכלכלה):  ישיבה משותפת על הוועדה המיוחדת לצמצום פערים חברתיים בפריפריה בראשות חה"כ אברהם בצלאל

ועדת הכלכלה):       לפני שמתחילים, תכף אני אתן לאברהם בצלאל כמובן לומר דברים

ועדת הכלכלה):  אנחנו בבוקר ישבנו, גם אני וגם אברהם, עם בנק ישראל, על הדברים בעיקר - - - ממה שכתבת

ועדת הכלכלה):  גם פריסה, הגדלת הפריסה ל-30 שנה למשכנתאות קיימות על מנת להקל על האנשים

ועדת הכלכלה):  למשל אם אדם כבר משלם חמש שנים, אז הוא יכול לפרוס שבע שנים, הוא יכול לפרוס עוד פעם את הכול ל-30 שנה

ועדת הכלכלה):  כמובן בהסדר עם הבנקים

ועדת הכלכלה):  גם הנושא של הגרייס, שהוא יכול במצב הנתון במקום לרוץ למכור את הדירה בגלל קשיים, אז הוא יכול להפסיק לשלם משכנתה לתקופה שתהיה מוסכמת עם הבנק

ועדת הכלכלה):  בנק ישראל צריך לבוא ולומר כמה חודשים הוא יכול לעשות את זה מצד אחד

ועדת הכלכלה):       מצד שני, מי שלא רוצה להפסיק לשלם הוא יכול חלק במשכנתה, בעיקר העלייה של הריבית, תוצאה של עליית הריבית, לדחות אותה לתקופת זמן ואחר כך עוד פעם לפרוס אותה, בלי לפרוס את כל המשכנתה

ועדת הכלכלה):  אלה שני הדברים שאני ביקשתי, שהם מעבר

ועדת הכלכלה):  כתבת אותם, אבל זה מה שחשוב לי כרגע

ועדת הכלכלה):  כי הנושא של המשכנתה כרגע, הנטל על האזרחים לבד, במיוחד על זוגות צעירים

ועדת הכלכלה):  גם כאלה שזכו במחיר למשתכן והם לא יכולים לעמוד בתשלומים

ועדת הכלכלה):  כי בדרך כלל כשאדם לוקח משכנתה, קונה דירה, הוא על הגבול של לסחוט את העסק עד הסוף

ועדת הכלכלה):  לוקח הלוואות מההורים, הלוואות מהבנק, הלוואות גישור

ועדת הכלכלה):  כל מיני דברים

ועדת הכלכלה):  ובסוף אם המשכנתה קופצת לו ב-1,000 ומשהו שקלים הוא לא מסוגל לשלם את זה

ועדת הכלכלה):  וההורים גם לא יכולים לעזור לו, כי הם עזרו לו בקניית הדירה

ועדת הכלכלה):  אז אנחנו בתוצאה של אין מוצא ובעניין הזה, זה מה שחשוב לי כרגע

ועדת הכלכלה):  פחות הדברים ארוכי הטווח שאתה הצגת

ועדת הכלכלה):  וזה אני הבנתי מבנק ישראל שהוא בעד העניין הזה

ועדת הכלכלה):  אתה אמרת לי שהבנקים גם מוכנים

ועדת הכלכלה):  אם הבנקים מוכנים, הבנק ייתן לדעתי את ברכתו

ועדת הכלכלה):  תכף הם ידברו ונוכל להתקדם עם העניינים האלה

ועדת הכלכלה):       בלי קשר, אנחנו מקיימים את הישיבה הזאת, אז קראתם, בנק ישראל קרא את המסמך

ועדת הכלכלה):  ראיתי כל כך הרבה הערות, שישבת איתי, אז בטח יש לכם מה להגיד לגבי סעיף וסעיף

ועדת הכלכלה):  במקרה הזה, עו"ד נס, אנחנו מכירים אותו בלי קשר

ועדת הכלכלה):  ולא בגלל אשתו, בגלל מה שהוא עושה

אחמד טיבי: אני מכיר אותו בגלל אשתו

ועדת הכלכלה): אתה מכיר

ועדת הכלכלה):  אבל אני מכיר אותו בלי קשר

ועדת הכלכלה):  גם את אשתו, בלי קשר

ועדת הכלכלה):  אבל צריך להבין דבר אחד: עו"ד נס, המשרד שלו בין השאר מתעסק בנושא של הוא מלווה חייבים, פושטי רגל, דברים מן הסוג הזה

ועדת הכלכלה):  ולכן יש לו מידע גדול מאוד בתחום

ועדת הכלכלה):  אפשר לבוא ולומר שעשה דוקטורט אפילו בעניין הזה

ועדת הכלכלה):  הוא גם דוקטור, אבל פה הוא עשה דוקטורט מיוחד

ועדת הכלכלה):  עבודה מיוחדת

ועדת הכלכלה):      אני רואה עוד עורך דין פה, עו"ד שמעון גרוס

ועדת הכלכלה):  בסדר

ועדת הכלכלה):  אז עוד מעט חבר הכנסת ידבר ואחר כך אנחנו נעביר לבנק ישראל כמה מילים ואחר כך אליכם

ועדת הכלכלה):  אחרי שאתה תסיים לדבר אתה גם תנהל את הישיבה, לא אני

ועדת הכלכלה):  בסדר? כן, אני רוצה שאתה תנהל את הישיבה, בסדר?      

אברהם בצלאל: טוב, צוהריים טובים

אברהם בצלאל:  כמובן ברשות יושב הראש חה"כ דוד ביטן, ידידי היקר, דבר ראשון תודה רבה שנענית לישיבה הזאת

אברהם בצלאל:  אני פה נמצא למעלה מחצי שנה בוועדה הזאת

אברהם בצלאל:  ורוב מה שאתה מתעסק זה ביוקר המחיה ואיך לעזור בסוף לאזרחים

אברהם בצלאל:  אני יודע שאומרים ליבך, ככה מכל העצמות שלך הן פשוט "כל עצמותיי תאמרנה", אני אקרא לזה ככה

אברהם בצלאל:  זה איך לעזור ולדאוג לאזרחים, בפרט בתקופה הזאת

אברהם בצלאל:  איך אתה אומר? לא יעזור לכם שום דבר, אנחנו נוריד את יוקר המחיה

אברהם בצלאל:  אנחנו נילחם, אנחנו נעשה את הכול

אברהם בצלאל:  ואתה עושה את זה גם בוועדה הזאת

אברהם בצלאל:  וגם תודה רבה לדיון שהיה הבוקר אצלך בלשכה

אברהם בצלאל:  דיון ענייני, רציני

אברהם בצלאל:  ואני שמח שכבר שם הגעת, איך אומרים, לכמה פתרונות תוך כדי ישיבה

אברהם בצלאל:  ואני מקווה שגם בדיון הזה עכשיו נגיע לעוד פתרונות, כי בסוף הרצון שלנו אחד: לעזור לאזרחי מדינת ישראל, בפרט בתקופה הקשה שהם נמצאים בה

אברהם בצלאל:  זה לא סוד וזה דבר שמוסכם על כולם שאנחנו נמצאים כרגע במשבר רציני

אברהם בצלאל:  אמנם אנחנו נמצאים גם במשבר בנושאים אחרים, אבל בוודאי שהנושא של משבר של יוקר המחיה הוא דבר שנוגע לכל בית ולכל כיס, בוודאי בנושא הזה של המשכנתאות

אברהם בצלאל:       דבר ראשון, כשאני רואה פה את כל החברים גם מבנק ישראל וגם מהבנקים האחרים שנמצאים איתנו פה זה רק מראה על הנכונות שלכם, על הרצון, על ההבנה

אברהם בצלאל:  ואני שמח מאוד שבאמת הגעתם בהרכב גדול מאוד

אברהם בצלאל:  אני אגיד מילה על הצד השני, חברי הכנסת פחות נמצאים

אברהם בצלאל:  גם כי עסוקים בוועדות אחרות וגם בדברים אחרים

אברהם בצלאל:  אבל אני מאמין שיצטרפו אלינו

אברהם בצלאל:  כבר כמה ח"כים, רק שהם שמעו על עצם הרעיון הזה של הוועדה הזאת הם דיברו איתי שהם יעשו כל מאמץ להגיע, כי חשוב להם להגיע ולהגיד את מה שהם שומעים ומה שהם חווים והפניות שמגיעות אליהם בלי סוף

אברהם בצלאל:       אני רוצה גם לציין פה כמובן את עו"ד ד"ר שלמה נס, שהוא וכל באמת הלשכה שלו והמשרד שלו, משרד גדול שמתעסק כל כך הרבה עם חייבים ועוזר לכל כך הרבה אנשים

אברהם בצלאל:  לקח את זה ברצינות, כמו כל דבר שהוא לוקח

אברהם בצלאל:  קיימנו כמה וכמה ישיבות, הכין מסמך מאוד מאוד מפורט ורציני

אברהם בצלאל:  עשה עבודה גדולה

אברהם בצלאל:  וכך אנחנו יושבים פה הרבה בזכותו, שדחף אותנו לסיפור הזה ביחד עם שימי קרוס, עורך הדין

אברהם בצלאל:       ואני מקווה שבאמת, הרצון שלי זה שנעבור נושא, כמו שאמר חה"כ דוד ביטן, יו"ר הוועדה, שאנחנו קודם רוצים לעזור לאנשים שכבר יש להם משכנתאות, איך אנחנו מקלים עליהם, איך אנחנו דואגים לצאת מהחדר הזה כשהם לא מעלים את התשלום החודשי שלהם, לפחות בחודשים הקרובים

אברהם בצלאל:  עד, איך אומרים? נקווה שמשהו יקרה

אברהם בצלאל:  משהו אחד קרה, שבינתיים עצרו את הריבית

אברהם בצלאל:  נקווה שגם היא תרד, הריבית

אברהם בצלאל:  אבל לפחות הנגיד הבין שחייבים לעשות איזה עצירה

אברהם בצלאל:  אני לא חושב שזה רק בגלל, כן, בוודאי מסתכל על האינפלציה, הוא מסתכל על הכול

אברהם בצלאל:  אבל בוודאי גם רחשי הציבור גם מגיעים לאוזניו והוא מבין שאי אפשר להמשיך ככה

אברהם בצלאל:  בוודאי שבסוף האזרחים נאנקים תחת העול הכבד שנמצא עליהם

אברהם בצלאל:       אז אני מאוד מקווה שנשב פה, ואני מודה גם לחברת הכנסת שהגיעה, שנמצאת איתנו פה, צגה

אברהם בצלאל:  ונתחיל, כמה מילים בנק ישראל ומשם עו"ד שלמה נס, אני אשמח לשמוע, לעבור רעיון לראות מה כן ישים, מה כן אפשרי ולהתקדם עם זה הלאה

אברהם בצלאל:  תודה רבה לכולם

ד"ר זיו נאור: ד"ר זיו נאור, אני מנהלת את היחידה הכלכלית בפיקוח על הבנקים

ד"ר זיו נאור:  אז קודם כל, כן, יש עלייה בהחזרים החודשיים

ד"ר זיו נאור:  עלייה ממוצעת עומדת על כ-800 שקלים ללקוח לחודש

ד"ר זיו נאור:  זה קצת משתנה בין הלקוחות השונים, כתלות בגודל ההלוואה המקורית שנלקחה, כתלוי במסלול ובתמהיל ההלוואה

ד"ר זיו נאור:  ככל ששיעור הריבית המשתנה גבוה יותר, ככל ששיעור ההצמדה לאינפלציה גבוה יותר, כך העלייה היא משמעותית יותר

ד"ר זיו נאור:  המשמעות היא בעצם שהלקוחות שלקחו הלוואות בתקופה המאוחרת יותר, זאת אומרת בעיקר בשנת 2021-2022, לקחו גם הלוואות גדולות יותר וגם שיעור הפריים שלהם גבוה יותר

ד"ר זיו נאור:  בסופו של דבר העלייה אצלם היא משמעותית יותר

ד"ר זיו נאור:       כשאנחנו באים ואנחנו מסתכלים ומנסים לבחון במונחי PTI, ואולי תכף נמרוד מחטיבת המחקר של בנק ישראל יפרט קצת יותר על הבדיקה שהוא עשה, אנחנו רואים שהשינויים הם פחות משמעותיים

ד"ר זיו נאור:  PTI זה שיעור ההחזר החודשי מהכנסה

ד"ר זיו נאור:  אנחנו רואים שבמונחי שיעור החזר חודשי מהכנסה העלייה היא פחות משמעותית

ד"ר זיו נאור:  חשוב לציין שבינתיים כשמסתכלים על איכות תיק האשראי אנחנו לא רואים עלייה בפיגורים

ד"ר זיו נאור:  הלקוחות ממשיכים לשלם את המשכנתה כסדרה

ד"ר זיו נאור:  ובכל מקרה, עדיין, למרות כל מה שאמרתי עד עכשיו או בגלל כל מה שאמרתי עד עכשיו, נגיד בנק ישראל קרא למנכ"לי הבנקים לשיחה ובעצם אמר להם שהוא מעוניין לראות עשייה של ממש בתחום המשכנתאות

ד"ר זיו נאור:  הוא שלח אותם לנסות ולראות כיצד הם יכולים לסייע לזהות את הלקוחות שמתקשים בתחום המשכנתאות ולסייע להם

ד"ר זיו נאור:       אני אגיד שזה היבט אחד מתוך שורה של היבטים שבהם הוא ביקש לראות מהם עשייה וזה כאמור אחד מהם

ד"ר זיו נאור:  ואכן כל הבנקים התגייסו

ד"ר זיו נאור:  וכל הבנקים מציעים היום ללקוחות שהם מזהים כלקוחות מתקשים, ואולי תכף הבנקים יפרטו כל אחד את הצעדים שלו, עושים עשייה מהותית שמשמעותה ספיגה של, ממש הבנקים שמים יד בכיס על מנת לסייע לאותם לקוחות מתקשים

ד"ר זיו נאור:  אז זה משהו שחשוב לומר

אברהם בצלאל: אוקיי

אברהם בצלאל:  בסדר גמור

אברהם בצלאל:  נתחיל עם עו"ד שלמה נס, ד"ר שלמה נס, בבקשה

ד"ר שלמה נס: כן

ד"ר שלמה נס:  אני רוצה בבקשה להתחיל בכמה משפטים כלליים לפני שניכנס רגע לדברים עצמם

ד"ר שלמה נס:  סליחה שאני אומר את זה, ונתונים מחקריים זה נחמד, אבל יש מציאות

ד"ר שלמה נס:  מדובר בבני אדם

ד"ר שלמה נס:  והציבור נאנק מעליית הריבית בעניין הזה

ד"ר שלמה נס:  וזה לא גבינה שאתה יכול לקנות או לא לקנות בסופר

ד"ר שלמה נס:  זה כל 1 או 2 בחודש יורד לך במשכנתה בבנק

ד"ר שלמה נס:  ומדובר בפערים משמעותיים

ד"ר שלמה נס:  ממה שאני קיבלתי מנתוני הבנקים מדובר בסכומים שהם למעלה ה-1,200 שקלים בממוצע

ד"ר שלמה נס:  אבל לא חשוב, גם אם זה 1,000 או גם אם זה 900 זה מעיק מאוד על כל הציבור כולו

ד"ר שלמה נס:  זה נוגע לכולם

ד"ר שלמה נס:       חוק בנק ישראל, בסעיף 3 שלו אומר שמטרות בנק ישראל זה גם לדאוג ליציבות מחירים

ד"ר שלמה נס:  מחיר הכסף זה גם אחד המחירים, דרך אגב

ד"ר שלמה נס:  אבל גם כתוב שם לסייע לממשלה לצמצום פערים חברתיים

ד"ר שלמה נס:  כך שזה דבר שהייתי מצפה כשמעלים את הריבית בצורה כזאת דרמטית בתקופה כזאת קצרה, שיתלוו לזה צעדים לסייע לציבור

ד"ר שלמה נס:  קרה קורונה, היה משבר

ד"ר שלמה נס:  גם אז היינו צריכים לבוא ולפעול, ואני סייעתי למשרד הכלכלה גם אז, לבוא ולראות איך מצילים את העסקים

ד"ר שלמה נס:  אז היה קשה קצת לפעמים למערכת לקלוט את זה ולא עשו את כל מה שהיה צריך לעשות

ד"ר שלמה נס:  יש ציבור גדול ששילם מחיר על זה

ד"ר שלמה נס:  אבל כשכולם מבינים שהריבית עלתה בצורה כל כך דרמטית בצורה כל כך קצרה צריך לעשות משהו, לסייע לציבור

ד"ר שלמה נס:  נוטלי המשכנתאות, שזה רוב הציבור, כן? לא יודעים איך לממן את הדבר הזה

ד"ר שלמה נס:  ולכן זו המציאות

ד"ר שלמה נס:       אני דיברתי עם הבנקים, אנשים בכירים מאוד בבנקים

ד"ר שלמה נס:  הנתונים האלה גם נמצאים אצלם

ד"ר שלמה נס:  הם מוטרדים מאוד, אגב, הבנקים

ד"ר שלמה נס:  הופתעתי

ד"ר שלמה נס:  הופעתי לראות שגם מוטרדים מאוד ומודעים לזה ואומרים שיש מבול של פניות של אנשים שמנסים לחלט משכנתאות, להחזיר משכנתאות

ד"ר שלמה נס:  לשנות את המשכנתאות

ד"ר שלמה נס:  כל דבר לראות איך מקלים על הדברים

ד"ר שלמה נס:  וברור שבשורה האחרונה בן אדם לא ירצה שהבנק ייקח לו את הדירה ואת הבית שלו וייכנס לפשיטת רגל, אז הבן אדם לא ייסע לחופשה ולא ישלח את הילדים לקייטנה ולא יעשה דברים אחרים

ד"ר שלמה נס:  וכולם ינסו לראות איך נאבקים עם זה, אבל הציבור נאנק תחת העניין הזה

ד"ר שלמה נס:       אז קודם כל, זאת המציאות

ד"ר שלמה נס:  בואו נבין אותה

ד"ר שלמה נס:  אנחנו עוסקים במשהו שהוא נוגע לכולם

ד"ר שלמה נס:  זה לטובת הבנקים, לטובת הציבור, לטובת המדינה – זה משהו לא אישי, זה משהו כללי

ד"ר שלמה נס:  אז זה דבר ראשון

ד"ר שלמה נס:  ובתקופת חירום צריך להתנהל באמצעי חירום

ד"ר שלמה נס:  כמו שבקורונה עשיתם את זה

ד"ר שלמה נס:  ואני אומר את זה לשבחכם

ד"ר שלמה נס:  בסופו של דבר בנק ישראל נענה ועשה חלק מהדברים בתקופת הקורונה גם כן

ד"ר שלמה נס:  גם עכשיו זו תקופת חירום

ד"ר שלמה נס:  צריך לעשות את הצעדים האלה

ד"ר שלמה נס:  הנגיד אמר השבוע שהריבית תישאר גבוהה לפחות שנה-שנה וחצי

ד"ר שלמה נס:  זה אומר שיש תקופה שצריך לראות איך עוזרים לציבור לשרוד אותה, להתגבר עליה ולחצות אותה בשלום

ד"ר שלמה נס:  אגב, יו"ר הקבלנים אמר הבוקר שגם זה שהאינפלציה לא עלתה זו לא בשורה לדיור

ד"ר שלמה נס:  זה לא פותר את בעיית שור הדיור

ד"ר שלמה נס:  ואנחנו יודעים בשוק הדיור יש בעיה קשה מאוד

ד"ר שלמה נס:  גם בשוק הדיור היום

ד"ר שלמה נס:  אני יכול לתת פה הרצאה

ד"ר שלמה נס:  זה לא הנושא שלנו כרגע, על הפרויקטים של הפינוי בינוי והתמ"אות, איך נתקעים

ד"ר שלמה נס:  וכל הדברים, הכול נובע מעליית הריבית

ד"ר שלמה נס:  מי שמימן לפני חצי שנה ב-3% היום לא יקבל למעט דו ספרתי

ד"ר שלמה נס:  זה המצב בשוק

ד"ר שלמה נס:  חכו תראו את העסקים שבדרך

ד"ר שלמה נס:  ואני אומר את זה על סמך מה שאנחנו רואים אצלנו כבר

ד"ר שלמה נס:  אבל אנחנו כרגע מדברים על משכנתאות שגם זה משליך על העניין

ד"ר שלמה נס:  גם על עסקים צריך לדאוג להם

ד"ר שלמה נס:       מה שאני מציע פשוט בואו נעשה בקצרה, ניקח נקודה נקודה

ד"ר שלמה נס:  נראה מה כן אפשרי, מה לא אפשרי

ד"ר שלמה נס:  אני אומר מראש, המטרה של יושבי ראש הוועדות פה, גם חה"כ דוד ביטן, אברהם בצלאל, זה לצאת מהישיבה שהציבור יודע שהוא יכול לחזור לשלם על המשכנתה כמו שהוא שילם לפני כמה חודשים או שנה ולשרוד

ד"ר שלמה נס:  זו המטרה כרגע של הפתרון

ד"ר שלמה נס:  אם עשינו את זה, לא מעניין אותי איך עשינו את זה, הצלחנו להביא תוצאה

ד"ר שלמה נס:  אז בואו ניקח נושא נושא ונדבר עליו

אברהם בצלאל: אולי ניתן כמה מילים אולי לחברי הכנסת, רוצים להגיד איזה מילה, שתיים? ינון, צגה? רוצים להגיד כמה מילים או עוד מעט? אז אולי צגה, רק מילה שתיים לפני שאנחנו צוללים?     

צגה מלקו: כן

צגה מלקו:  קודם כל, חברי כנסת, יו"רים המשותפים, אני מאוד מעריכה

צגה מלקו:  זה באמת נושא מאוד מאוד חשוב

צגה מלקו:  העניין של משכנתה לא מספיק שמחיר הדירה כל כך גבוה ומשכנתה בריבית כל כך קצרה שעולה

צגה מלקו:  דווקא מה שאני יודעת לפי הממוצע זה הגיע ל-1,200 שקלים לחודש

צגה מלקו:  תחשבו על זה, מי יש לו משכנתה ברובו? זוגות צעירים

צגה מלקו:  זוגות צעירים עם הילדים, עם החופש הגדול עכשיו

צגה מלקו:  בשנה, תחשבו, בממוצע יוצא להם כמעט 15,000 שקלים בשנה עלות

צגה מלקו:  ולכן אני חושבת שיש מקום לחשוב על זה

צגה מלקו:  זה באמת איך נעזור להם

צגה מלקו:  וזה שאשראי שלהם לא נפגע והכול הולך, זה אומר במקום אחר נפגעו בחיים שלהם

צגה מלקו:  בחיי היום יום שלהם חסכו על החינוך של ילדים, על הבריאות, על התרופות ועל החוגים

צגה מלקו:  הרבה דברים חסכו במקום זה

צגה מלקו:  אז לכן זה לא נראה לי שהתשובה מספיק חזקה להסתכל על האשראי בלבד

צגה מלקו:  תודה לכם

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  כן, עו"ד שלמה נס, בבקשה

ד"ר שלמה נס: תודה

ינון אזולאי: רק שאלה

ינון אזולאי:  מבנק ישראל נמצאים פה?      

אברהם בצלאל: סוללה

ינון אזולאי: לא, יש לי הרבה

ינון אזולאי:  בסדר, בהמשך אנחנו נשמע אותם

ינון אזולאי:  כי בוועדת כספים שאנחנו עושים דיונים לא תמיד מגיעים, אז הם מכבדים אותך, דוד, זה טוב, ואת אברהם

ינון אזולאי:  יש לי גם כמה שאלות אליהם

ינון אזולאי:  שאלות המשך

ועדת הכלכלה): קשור לדיון?     

ינון אזולאי: הכול קשור לדיון

ינון אזולאי:  תגיד לי, פעם ראית שאני מדבר על הבנקים?     

ועדת הכלכלה): לא, אני שואל

ועדת הכלכלה):  לא הגיעו שם, אז אתה רוצה לשאול פה

ינון אזולאי: לא

ינון אזולאי:  יכול להיות שהם חשבו ששם אי אפשר לדון על הבנקים אז הם באים לפה, אז הם מכבדים אותך

ינון אזולאי:  אז אני, אנחנו נשאל אותם

ועדת הכלכלה): קודם כל, הם מכבדים תמיד

ועדת הכלכלה):  לא, לא, גם אתכם וגם פה

ינון אזולאי: לא, לא, אצלנו זה כנראה משהו אחר

ינון אזולאי:  אבל אני גם אשמע את העמדה שלהם ויש לי גם אליהם שאלה, על מכתבים שאתה שולח ועדיין לא מקבל תשובות

ינון אזולאי:  בסדר, אוקיי

ינון אזולאי:  שאלות שהיו אמורים לענות

ד"ר יוסי סעדון: אנחנו צריכים לברוח עכשיו?     

ינון אזולאי: לא, אל תברח

ינון אזולאי:  תישאר

ינון אזולאי:  רק תענו לנו את האמת, לא צריך לברוח

ינון אזולאי:  אתה יודע, בנק ישראל, כשמגיעים לוועדת כספים אתם יודעים את השאלות, רשימה של שאלות שאחר כך לא הייתם מוכנים להגיע לענות עליהם

ינון אזולאי:  תשאלו את הנגיד, שהוא מתכתב עם ראש הממשלה על איזה חוק שצריך לעבור טרומית

ינון אזולאי:  רק שייתן לי תשובות בכתב שהיום אני מוציא לו

ינון אזולאי:  כבר אני אתן לך בשביל זה שתוכל להגיד לו גם, שיתכונן עם התשובה

ינון אזולאי:  ושלא ישלח לי עם ראש הממשלה, כי ראש הממשלה עכשיו מאושפז

ינון אזולאי:  אז שיעשה לי טובה, שלא יפריע לראש הממשלה

ינון אזולאי:  אני רוצה לדעת על הריבית ביתרות העו"ש שיש לי חוק שביקשתי אותו בטרומית והוא אמר שהוא קורא לכל הבנקים

ינון אזולאי:  אז אני רוצה לדעת את הנתונים למשל של הבנקים, מה כל אחד עלה

ינון אזולאי:  איך הם נתנו, מה העלו ביתרות על הריבית

ינון אזולאי:  ושלא יטריח את ראש הממשלה

ינון אזולאי:  ראש הממשלה לא מרגיש עכשיו טוב

ינון אזולאי:  הוא יכול לפנות אליי ישירות, לענות לי על זה ישירות

ינון אזולאי:  כי גם אני לא רציתי אז להטריח את ראש הממשלה, יש לו דברים יותר ברומו של עולם מאשר טרומית

ינון אזולאי:  שבנק ישראל יגיד לנו מה קורה עם זה

ינון אזולאי:  כי באותו שבוע בדיוק קפץ הדולר, בגלל המכתב שלו קפץ הדולר באחוז

ינון אזולאי:  אז אמרו בגלל הטרומית שלו

ינון אזולאי:  אז טוב מאוד שגם אני עושה שינוי בכלכלת ישראל

ינון אזולאי:       אז שיענו

ינון אזולאי:  שיענה לנו ולא רק לקרוא לבנקים ולשכוח מהציבור

ינון אזולאי:  ואם הוא רוצה פתרון למשכנתאות עד סוף הדיון אני גם אתן לו פתרון למשכנתאות ונראה איך הוא מתנהל

ינון אזולאי:  בסדר? אז שלא יזלזל בנו כחברי כנסת

ינון אזולאי:  ביקשתי תשובות על המושלך, קיבלתי על המושלך תשובות? כשהייתם צריכים לבוא לתת לנו בוועדת כספים, דיון אחרי זה לא הגעתם

ינון אזולאי:  למה להוראות קבע? נתתם לנו תשובות למה בהוראות קבע אתם עדיין לא מחשיבים את זה כמו צ'קים שחוזרים באותו יום? שזה נחשב במאגר ושזה לא מקבלים את זה אם הוא הפקיד אותו יום מזומן? כן מחזירים הוראת קבע, לא מחזירים לו את הכסף על זה? ברחתם מוועדת כספים לא להגיע

ינון אזולאי:  אז חשבתם שאני לא אבוא ביום ראשון? אז אני מגיע לפה, בשביל לקבל תשובות גם על זה

ינון אזולאי:       גם בשביל המשכנתאות של אותם אלה שנאנקים

ינון אזולאי:  לא העיקר לזרוק אותנו בריביות למעלה ואותם אנשים, אני דיברתי עם בנקאים והם אמרו לי שהם מחזירים היום משכנתאות ושאנשים מחפשים למכור את הדירות שלהם

ינון אזולאי:  אני נמצא עם האנשים האלה, החלשים האלה

ינון אזולאי:  אני עובד איתם, אני שומע אותם, אנחנו מקבלים אותם

ינון אזולאי:  אז כשנגיד בנק ישראל בא ואומר לא העליתי החודש הזה את הריבית

ינון אזולאי:  תודה רבה

ינון אזולאי:  באמת, מתנה הוא הביא לנו

אברהם בצלאל: תודה

ד"ר יוסי סעדון: נקודה אחת, אנחנו לא מזלזלים בחברי כנסת ואנחנו מכבדים אותם מאוד

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו עובדים המון המון שעות בגלל כל מיני הצעות וכל מיני הערות שאתם שולחים

ד"ר יוסי סעדון:  וזה כמובן התפקיד שלכם

ד"ר יוסי סעדון:  ואנחנו, להגיד שאנחנו מנותקים אלה מילים - - -     

ינון אזולאי: לא אמרתי שאתה מנותק, אמרתי שאני מחובר

ד"ר יוסי סעדון: אוקיי

ד"ר יוסי סעדון:  גם אנחנו מחוברים

ד"ר יוסי סעדון:  אני גם תושב באר שבע וכו' וכל הדברים היפים האלה, גם אני נמצא שם

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו רואים ואנחנו מעבירים את המסרים למקומות שצריך להעביר

ינון אזולאי: אז בוא אני אגיד לך משהו

ינון אזולאי:  אתה, אני לא רציתי, אתה יודע מה? נורית, אתה מכיר אותה?     

ד"ר יוסי סעדון: בהחלט

ינון אזולאי: יופי, תודה

ינון אזולאי:  היא נמצאת פה?     

ד"ר יוסי סעדון: לא

ינון אזולאי: היא לא נמצאת פה

ינון אזולאי:  אז בבקשה, אני אף פעם לא אמרתי את השם שלה

ינון אזולאי:  אבל אני אגיד את השיח שהיה ביני ובינה

ינון אזולאי:  התקשרה אליי ערב ההצעה שלי ביום חמישי, דיברה איתי

ינון אזולאי:  שביום ראשון עולה לדיון בוועדת שרים חוק הריבית על העו"ש

ינון אזולאי:  בסדר? על יתרות העו"ש

ינון אזולאי:  וכשאני מדבר איתה והיא אומרת לי שמע, יש פה בעיה עם שר האוצר, לא שר האוצר, שהוא יהיה מוסמך

ינון אזולאי:  אמרתי לה יעבור בטרומית, כל מה שתבקשו תקבלו

ינון אזולאי:  לא יזוז בלעדיכם, סנטימטר לא זז בלעדיכם

ינון אזולאי:  שר האוצר ירד מהפרק, לא יהיה באישורו, רק באישור הנגיד

ינון אזולאי:  מה שהנגיד יחליט זה מה שיהיה

ינון אזולאי:  בסוף הוא כותב איזה מכתב לראש הממשלה, זה מפריע, זה עושה

ינון אזולאי:  מה קרה? טרומית

ינון אזולאי:  שום תשובה עניינית לא הייתה שם, שום תשובה עניינית

ינון אזולאי:  ואני מכבד את הנגיד, והוא יודע כשהוא מגיע אני עושה לו את הכבוד הראוי לו

ינון אזולאי:  ואני מכבד אותו בגלל שהוא כלכלן, בגלל שמי הוא הבן אדם, הכול

ינון אזולאי:  אבל הוא לא יזלזל בי

ינון אזולאי:  ולא יכול להיות שאני אדבר, אתן מילה ובסוף הוא ילך עם זה לראש הממשלה

ינון אזולאי:  על מה? על טרומית?      אבל אתה יודע מה קרה? אני כן מבסוט מדבר אחד: שהצלחתי לעשות שינוי

ינון אזולאי:  כי לולא זה, לא היה שינוי, הבנקים לא היו באים אליכם ואומרים אנחנו מעלים את הריבית על העו"ש

ינון אזולאי:  על היתרות בעו"ש

ינון אזולאי:  כן עשיתי שינוי מאז שהגשתי את זה

ינון אזולאי:  והוא ידע שהגשתי את החוק הזה

ינון אזולאי:  ודיברתי איתו גם על זה

ינון אזולאי:  אבל זה עשה שינוי

ינון אזולאי:  אני לא צריך קרדיט

ינון אזולאי:  קרדיט אני לא צריך

ינון אזולאי:  אני מבטיח לך שלא צריך קרדיט

ינון אזולאי:  באו אליי בנקים ואמרו לי בוא תבחר מה אתה רוצה

ינון אזולאי:  נתנו לי רשימה וקח את הקרדיט עליך

ינון אזולאי:  אמרתי להם אני לא רוצה קרדיט, תעשו את זה בלעדיי, אפילו לא מגיש על זה חוק

ינון אזולאי:  והבנקים פה מכירים את היושרה שלי

ינון אזולאי:  הם מכירים את היושרה שלי שאני לא זקוק לקרדיט

ינון אזולאי:  ואתה תראה את זה, וגם בחיסכון לכל ילד עשיתי שם שינוי

ינון אזולאי:  החוק עדיין נמצא בשנייה ושלישית, הוא יגיע השבוע

ינון אזולאי:  אבל אתם מתנגדים גם שם לעוד דברים

ינון אזולאי:  אבל גם שם נעשה שינוי

ינון אזולאי:  גם בחיסכון לכל ילד נעשה שינוי בין הבנקים

ינון אזולאי:  שזה עבר ברירת המחדל לקופת גמל

ינון אזולאי:  בסיכון גבוה

ינון אזולאי:  כי רק הגשתי הצעת חוק

ינון אזולאי:       אבל אתם מבינים? אתם צריכים להבין דבר אחד: כשאנחנו, חברי כנסת, מגישים לכם הצעת חוק, היא תעבור בטרומית

ינון אזולאי:  זה בעצם עוזר לבנק ישראל לקדם את המטרות, אלא אם כן יש מטרה אחרת

ינון אזולאי:  אבל אם המטרה היא באמת להביא את הבנקים למצב שהם באים ונותנים מהכיס שלהם, זה המצב, זה הדרך לעשות את זה

ינון אזולאי:  רק ככה הם מבינים

ינון אזולאי:  ואולי גם רק ככה אתם תבינו

אברהם בצלאל: תודה חה"כ ינון אזולאי

אברהם בצלאל:  בבקשה שלמה, עו"ד, דוקטור

ד"ר שלמה נס: טוב

ד"ר שלמה נס:  נקודה ראשונה, הבנקים גם בשיחות שהיו לנו איתם ביקשו את האפשרות שתיתנו להם את הגמישות הזאת

ד"ר שלמה נס:  להאריך את משך תקופת ההלוואה של המשכנתה

ד"ר שלמה נס:  בעבר, אני מזכיר לכם, לא הייתה בכלל הגבלה

ד"ר שלמה נס:  זו הגבלה שנוצרה רק ב-10 שנים האחרונות

ד"ר שלמה נס:  אבל יש זוגות צעירים ויש אנשים שבאמת יש להם זמן לשלם את זה

ד"ר שלמה נס:  אין שום סיבה, במקרה והבנק מגיע למסקנה שהוא יכול לפרוס את זה לעוד כמה שנים, לתת פריסה ארוכה יותר

ד"ר שלמה נס:  זה רגולציה של בנק ישראל

ד"ר שלמה נס:  תנו את שיקול הדעת לבנקים, שהבנקים במקרה שהם מחליטים שזה אפשרי, יוכלו לפרוס את ההלוואה לעוד חמש שנים

ד"ר שלמה נס:  זו נקודה ראשונה

ועדת הכלכלה): תתייחס נקודה נקודה

ועדת הכלכלה):  זה מה שאמרתי בהתחלה

ועדת הכלכלה):  בעניין הזה מסכימים, אין בעיה

ועדת הכלכלה):  בהלוואות קיימות

אברהם בצלאל: רק שם ותפקיד ידידי, שם ותפקיד לפרוטוקול

ד"ר יוסי סעדון: ד"ר יוסי סעדון, מנהל האגף הפיננסי חטיבת המחקר וגם גר בבאר שבע ומכיר הרבה אנשים שעליהם אנחנו מדברים

ד"ר יוסי סעדון:  וחי איתם ומחובר גם לקרקע וגם את המחוברות הזאת מביא גם לבנק ישראל לדיונים

ד"ר יוסי סעדון:  זה נראה לי חשוב להגיד את זה

ד"ר יוסי סעדון:       אני רוצה להגיד נקודה באופן כללי, כי הנקודה שעכשיו העלית בנוגע להארכת חיי המשכנתה זה משהו שבאופן כללי גם אני מעיר אותו באופן כללי על המסמך

ד"ר יוסי סעדון:  תראו, רוב ההצעות שיש במסמך הזה, כולל ההצעה הזאת של הארכת משך חיי המשכנתה, שזה הארכת חיי המשכנתה, דחיית תשלומים, הגדלת ה-LTV שיעור המימון וכו'

ד"ר יוסי סעדון:  שימו לב, כל הדברים האלה, אלה דברים שהמשמעות שלהם היא משמעות אחת: להכביד בנטל התשלומים בסופו של דבר על הלקוח

ד"ר יוסי סעדון:  ומי שייהנה מהרווח הזה, זה בסופו של דבר הבנקים

ד"ר יוסי סעדון:  צריך לשים את זה על השולחן

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו צריכים להיות זהירים באפשרויות שאנחנו מציעים ללקוחות ובאפשרויות שאנחנו מציעים ללווים

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו לא צריכים לספק להם חבל

ד"ר יוסי סעדון:  כשאנחנו מציעים להם להאריך את המח"מ או את ההלוואה מ-30 ל-35 שנה, המשמעות היא בהלוואה קיימת כיום היא הוזלה אמנם של 28 שקלים בתשלום החודשי הממוצע, בתשלום החודשי

ד"ר יוסי סעדון:  אבל בסופו של דבר זה מגדיל להם

קריאה: ל-100,000

ד"ר יוסי סעדון: עבור 100,000, כן

ד"ר יוסי סעדון:  עבור 100,000 שקלים זה מקטין ב-28 שקלים, אבל מגדיל להם את סך כל התשלומים הצפויים ב-למעלה מ-20,000 שקלים

ד"ר יוסי סעדון:  אז זאת נקודה אחת

ד"ר יוסי סעדון:  צריך לשים לב

ד"ר יוסי סעדון:  גם כשאנחנו עכשיו, רגע, כשאנחנו מגדילים את ה-LTV, כלומר את שיעור המימון או שאנחנו נותנים כל מיני הקלות: פריסה, דחייה וכו', מה המשמעות של זה? זה יותר ריבית

ד"ר יוסי סעדון:  למי יהיה יותר ריבית? למי? לאנשים האלה, בדיוק שעליהם אנחנו מנסים להגן

ד"ר יוסי סעדון:  מה יקרה? האם בתשלום הריבית הזאת, בהקטנה הזאת, מה הם יעשו? הם פשוט יקלו את ההוצאות שלהם? אולי הם ייקחו הלוואה יותר גדולה וייקנו בית שהוא מעבר ליכולת שלהם? אולי הם ייקחו הלוואה נוספת כדי לצרוך איזה שהוא משהו?      בואו, אותנו גידלנו עם צריכה שהייתה מידתית להכנסה שלנו

ד"ר יוסי סעדון:  צריך קודם כל לשנות כאן איזה שהיא תפיסה

ד"ר יוסי סעדון:  צריך לדעת שצורכים בהתאם ליכולות

ד"ר יוסי סעדון:  והלוואות, הנגישות של ההלוואה, או למעשה הדחיפות של ההלוואה, שכאן מה שהמסמך הזה מנסה לעשות זה לדחוף אשראי, הדברים האלה בסופו של דבר הם חבל תלייה שנותנים אותו ללווה

ד"ר יוסי סעדון:  צריך להבין את הדברים האלה

ד"ר יוסי סעדון:  צריך להנגיש אשראי, אבל לא לדחוף את האשראי

ד"ר יוסי סעדון:  וצריך לשים לב לדברים האלה

ועדת הכלכלה): לא, לא, סליחה, רק רגע

ועדת הכלכלה):  יש כיום בעיה לאנשים לשלם את המשכנתה

ד"ר יוסי סעדון: בגלל ההצמדה

ועדת הכלכלה): רגע, רגע, רק רגע

ועדת הכלכלה):  בגלל ההצמדה והריבית

ועדת הכלכלה):  הריבית הגבוהה

ועדת הכלכלה):  כי זה לא רק הריבית

ועדת הכלכלה):  הייתה הצמדה של 5

ועדת הכלכלה): 2% ב-2022, שזה גם העלה את המשכנתה

ועדת הכלכלה):  עכשיו, אנחנו מדברים כרגע, עזוב רגע עכשיו את הנושא של הפריסה כי הוא רוצה לפרוס

ועדת הכלכלה):  כרגע הוא לא מסוגל לשלם את המשכנתה

ועדת הכלכלה):  אז זה משולב

ועדת הכלכלה):  מדברים על זה שכרגע הוא יכול לא לשלם את המשכנתה לתקופה

ד"ר יוסי סעדון: אבל לשלם - - -     

ועדת הכלכלה): רגע, רגע

ועדת הכלכלה):  או חלק ממנה או חלק ממנה

ועדת הכלכלה):  ואחר כך, כשהוא יתחיל לשלם יש לו שתי אופציות: או לפרוס את כל המשכנתה, עם החוב שנוצר כתוצאה מאי תשלום לתקופה ארוכה יותר או לקחת רק את מה שהוא לא שילם ולקבל על זה פריסה

ועדת הכלכלה):  בלי קשר לתשלום המשכנתה

ועדת הכלכלה):  לתת ללקוח ולבנק לעשות את הסיכום הזה לפי יכולת ההחזר שלו

ועדת הכלכלה):  זה לא קשור ל-28 שקלים

ועדת הכלכלה):  זה קשור לעובדה שהוא לא מסוגל

ועדת הכלכלה):  ואז הוא צריך למכור את הבית, כי הוא לא יכול לשלם

ועדת הכלכלה):  הוא לא יכול לעמוד בזה בשום פנים ואופן

ועדת הכלכלה):       תבינו, גם העסקים במצב לא טוב היום

ועדת הכלכלה):  בכל העסקים במדינה יש ירידה בהכנסות

ועדת הכלכלה):  אני לא יודע מה האוצר אומר על זה, אבל אחרי ראש השנה, אחרי החגים אנחנו נתחיל להרגיש את זה

ועדת הכלכלה):  אז יש גם ירידה בהכנסות

ועדת הכלכלה):  יש דברים מסוימים

ועדת הכלכלה):  ולכן צריך את העזרה, ללא קשר כרגע לעקרונות שאתה מדבר עליהם עכשיו

ועדת הכלכלה):  ללא קשר

ועדת הכלכלה):  יש נקודתי דבר שאפשר לטפל בו וצריך לעזור בו, זה הכול

ד"ר יוסי סעדון: העניין של העסקים

ד"ר יוסי סעדון:  מה קרה בקורונה? דחפו להם הלוואות

ד"ר יוסי סעדון:  דחפו להם אשראי, כי זה טוב להם

ד"ר יוסי סעדון:  זה טוב לכולם והם הרגישו - - -     

ינון אזולאי: בעסקים היה סיפור אחר

ינון אזולאי:  אני יודע, אני מכיר את הסיפור של העסקים

ד"ר שלמה נס: אתה יודע למי נתנו אשראי בקורונה? אתה רוצה לדבר על זה?      

ינון אזולאי: בוא, בוא נדבר

ד"ר שלמה נס: אתה יודע למי זה הלך? לא לאלה שהיו צריכים את זה

ינון אזולאי: בדיוק

ינון אזולאי:  ערבות המדינה, את הקרן בערבות המדינה, מי זכה בקרן בערבות המדינה? העסקים המסכנים בסופו של דבר לא זכו

ועדת הכלכלה): עזבו את העסקים, עזבו את העסקים

ינון אזולאי: לא, הוא מדבר על עסקים, זה לא נכון

ינון אזולאי:  זה לא נכון העסקים

ועדת הכלכלה): הזכיר את זה

ועדת הכלכלה):  נדבר על זה פעם אחרת

ד"ר יוסי סעדון: אני רוצה להגיד בעניין הזה, העסקים יש כאן דוגמה

ד"ר יוסי סעדון:  דחפו להם אשראי וכשנגמרה הקורונה מה קרה להם? עכשיו אנחנו רואים את התוצאות

ד"ר יוסי סעדון:  עכשיו אנחנו רואים את התוצאות שהם צריכים להחזיר את האשראי

ד"ר יוסי סעדון:  אז מה זה אומר?     

ועדת הכלכלה): אבל אם לא היו דוחפים להם לא היה להם עסק

ינון אזולאי: הם היו מתים באותו יום

ועדת הכלכלה): שכחת

ועדת הכלכלה):  נו, באמת

ועדת הכלכלה):  אתם מסתכלים על זה לא נכון

ינון אזולאי: אגב, גם ערבות המדינה, אם היו נותנים להם כמו שצריך, הם לא היו מגיעים גם למצב הזה

ינון אזולאי:  הרי מה קרה? אנשים שלא אישרו להם כסף בערבות המדינה

ועדת הכלכלה): עסק לא היה

ינון אזולאי: הם נפלו, לא אלה שאישרו להם את ערבות המדינה

ד"ר שלמה נס: בואו נעשה רגע סדר

ד"ר שלמה נס:  סליחה, סליחה, רגע, סליחה שאני אומר רגע

ד"ר שלמה נס:  אנחנו הנחנו על השולחן כלים שונים ואפשרויות שונות

ד"ר שלמה נס:  הנחנו בכוונה מגוון של דברים, כי יש הבדל בין לקוח מסוים ללקוח אחר והיכולת שלו

ד"ר שלמה נס:  הדברים האלה באו לתת גמישות שאפשר להקל על הציבור לשרוד את התקופה הקשה הזאת

ד"ר שלמה נס:  היא תקופה קשה, תקופת חירום שלא תיגמר בחודשיים, כולנו מבינים את זה

ד"ר שלמה נס:  ולראות איך מצליחים לשרוד את תשלומי המשכנתאות

ד"ר שלמה נס:       עכשיו מה? יכול להיות שבמקרים מסוימים, אף אחד היום לא ייקח את הדבר הזה בשביל להגדיל משכנתה, להגדיל דירה

ד"ר שלמה נס:  להיפך, אנשים היום מצמצמים את הדירות שלהם

ד"ר שלמה נס:  מנסים למכור את הדירות שלהם, לא יכולים למכור כי אין שוק

ד"ר שלמה נס:  בשביל ללכת לדירות קטנות יותר

ד"ר שלמה נס:  אבל בואו נשים את זה רגע בצד

ד"ר שלמה נס:  זה לא הבעיה היום

ד"ר שלמה נס:  הבעיה היום היא איך לתת לבנק וללקוח חבילה של דברים שיוכלו לתת לו את האפשרות לבוא ולשרוד

ד"ר שלמה נס:  אז כאשר מדובר בזוג צעיר למשל או מישהו שיכול, אין שום סיבה לא להגיד לבנק שהבנק אומר אני מוכן לתת לו, לפרוס את זה לתקופה ארוכה יותר ולתת לו את האפשרות הזאת

ד"ר שלמה נס:  זו הייתה ההצעה, כאפשרות

ד"ר שלמה נס:  כאפשרות אחת

ועדת הכלכלה): תחבר את זה גם עם העניין שכרגע הוא יכול לדחות את התשלומים

ד"ר שלמה נס: האפשרות השנייה, אז בוא נחבר את האפשרות השנייה, כמו שעשו בקורונה

ד"ר שלמה נס:  קח את עליית הריבית הזאת

ד"ר יוסי סעדון: מה שעשו בקורונה היה מצוין, שלא יהיה ספק

ד"ר יוסי סעדון:  הרוב של הדברים שעשו היו מצוינים

ד"ר יוסי סעדון:  וזה בסדר גמור, אין כאן ספק

ד"ר יוסי סעדון:  הקורונה זו תקופה שונה מהתקופה הזאת

ד"ר יוסי סעדון:  בואו נניח גם את זה על השולחן

ד"ר יוסי סעדון:  יש הבדל בין מצב שבו עשרות אלפי עסקים פשוט לא מכניסים שקל, לבין מצב כזה שהריבית עלתה ב-5% או 4% ומשהו

ד"ר יוסי סעדון:  יש הבדל בין הדברים האלה

ד"ר יוסי סעדון:  ומה שעשו בקורונה זה דבר בהחלט מבורך, אבל צריך לשים לב שיש לא מעט אנשים שאהבו את מה שעשו ולקחו את מנת הסוכר הזאת ושתו אותה ואכלו אותה ובסופו של דבר הם משלמים את המחיר

ועדת הכלכלה): בסדר, מה לעשות?      

ד"ר שלמה נס: כן, אבל כל אחד שאתה נותן לו משכנתה יש אנשים שמנצלים את זה והדברים האלו

ד"ר שלמה נס:  אבל להגיד שזה רוב הציבור שמזה הוא קונה דירה יותר גדולה? אנחנו מקבלים דיווחים כל הזמן מאנשים שמחפשים להקטין את הדירות שלהם ולמכור ולקנות דירה יותר קטנה, כי הם לא עומדים בזה

ד"ר שלמה נס:  ונמצאים פה עורכי דין שאני מאמין שגם הם נמצאים, יש פה עורכי דין, גברת חגית בן אהרון, שעושה הרבה משכנתאות, הרבה חוזים

ד"ר שלמה נס:  והיא מכירה גם את זה מקרוב

ד"ר שלמה נס:  אני מאמין שעם מי שתדבר ועם מי שתשמע, זו המציעות

ד"ר שלמה נס:  אנשים מחפשים לקנות דירות יותר קטנות

ועדת הכלכלה): אבל דוקטור, דיברנו על זה בבוקר

ועדת הכלכלה):  יש הצעה על השולחן, שאמרתם לי שאתם לא נגד זה

ועדת הכלכלה):  אז בוא תגיד לנו מה העמדה? עמדה, דבר אחד, זאת אומרת דבר כזה: לדחות תשלומי משכנתה לתקופה מסוימת שנקבע וההחזר שלה יהיה דרך או פריסה של המשכנתה כולה, יחד עם החוב שנוצר ליותר זמן או רק בחירת הלקוח שהוא לוקח את החוב שלו

ועדת הכלכלה):  נגיד הוא לא שילם חצי שנה, הוא חייב 20,000 שקלים, את זה הוא פורש לתקופה מסוימת בנוסף למשכנתה

ועדת הכלכלה):       מה העמדה שלכם? האם לזה אין לכם התנגדות? וזו בשורה לאנשים

ועדת הכלכלה):  כי זה מאפשר להם להרים את הראש כרגע, במצב הנתון

ד"ר זיו נאור: אז בנק ישראל אינו מתנגד לשני הדברים האלה

ד"ר זיו נאור:  בעצם שני הכלים האלה כבר נמצאים היום בידי הבנקים והם עושים בהם שימוש על מנת לעזור ללקוחות

ד"ר זיו נאור:  ניתן לפרוס את המשכנתה ל-30 שנה מרגע הפריסה

ד"ר זיו נאור:  ובכך בעצם להקטין את ההחזרים החודשיים הזמינים

ד"ר זיו נאור:  זה פתרון אחד

ד"ר שלמה נס: את נותנת להם אפשרות לעלות מעבר ל-30 שנה?      

ד"ר זיו נאור: לא

ד"ר שלמה נס: אז לא

ד"ר זיו נאור: עד ל-30 שנה

צגה מלקו: אז מי שלקח ל-30 שנה?     

ינון אזולאי: 30 שנה אז אין לו

ינון אזולאי:  אם הוא לקח 30 שנה והוא עכשיו 10 שנים בתוך המשכנתה נשאר לו 20 שנה

ד"ר זיו נאור: הוא יפרוס ל-30 שנה

ועדת הכלכלה): אם הוא שילם 5 שנים

צגה מלקו: אם אחד קנה לפני שנה דירה ל-30 שנה פרס, מה תעשי?     

ועדת הכלכלה): שילם כמה שנים?      

צגה מלקו: שנה

ועדת הכלכלה): אז הוא מוסיף את השנים שהוא שילם

צגה מלקו: לא, היא אומרת עד 30 שנה

ד"ר שלמה נס: תורידו את המגבלה

ד"ר שלמה נס:  תורידו את המגבלה לתקופה הזאת

צגה מלקו: אז למה להגביל את זה?     

ד"ר זיו נאור: רוב הלקוחות מראש לא הגיעו ל-30 שנה

ד"ר זיו נאור:  ולכן בעצם בפריסה ל-30 שנה יש איזה שהוא ערך

ד"ר זיו נאור:  המגבלה הזאת ל-30 שנה היא מגבלה שמאוד מקובלת בכל העולם

ד"ר זיו נאור:  יש הוראות לגבי התקופה המקסימלית לפירעון לגבי שיעור ההחזר החודשי המקסימלי

ד"ר זיו נאור:  זה הכול דברים שנועדו לתחום את היקף הסיכון שהבנקים לוקחים על עצמם

ועדת הכלכלה): רגע

ועדת הכלכלה):  אבל אמרת בבוקר - - -     

ד"ר זיו נאור: שנייה

ד"ר זיו נאור:  שאני לא פותחת מעבר ל-30

ועדת הכלכלה): רגע, לא

ועדת הכלכלה):  אם הוא שילם נגיד 4 שנים, בסדר? לקח ל-30 שנה

ועדת הכלכלה):  אז הוא שם יכול לקחת עוד פעם ל-30 שנה

ד"ר זיו נאור: עוד פעם, בסדר

ד"ר שלמה נס: אז תוציאו הנחיה לבנקים שאתם מאשרים ללקוחות לפרוס עד 30 שנה, גם כאלה ששילמו חלק מההלוואה

ד"ר זיו נאור: זה קיים

ד"ר שלמה נס: רגע, רגע

ד"ר שלמה נס:  שתיים, תנו הנחיה שכל עליית הריבית שנוצרה בשנה האחרונה לא לחייב אותם

ועדת הכלכלה): ד"ר נס, רגע, לא

ועדת הכלכלה):  גם בזה צריך להגביל

ועדת הכלכלה):  הכוונה אם עכשיו הוא שילם 20 שנה לא יתנו לו עוד 30 שנה

קריאה: תלוי בן כמה הוא

ועדת הכלכלה): זאת אומרת, הם צריכים להגביל

ועדת הכלכלה):  הם צריכים לבוא ולומר אפשר לפרוס שוב פעם ל-30 שנה, הלוואה קיימת, בתנאי שנגיד 5 שנים

קריאה: לא, הבנק מסתכל גם על הגיל של הלקוח

ועדת הכלכלה): בסדר

ד"ר זיו נאור: זה בהתאם לשיקול דעת הבנק

ועדת הכלכלה): אני לא אומר שלא צריכה להיות מגבלה

ד"ר שלמה נס: איך את אומרת שהבנקים יכולים זה לא פתרון

ד"ר שלמה נס:  צריך להוציא הנחיה לבנקים

ד"ר שלמה נס:  כל עליית הריבית שנוצרה בשנה האחרונה כתוצאה מהעלייה הדרמטית הזאת לא לחייב את הלקוחות

ד"ר שלמה נס:  לתת להם לרדת חזרה לתשלומים הנורמליים

ד"ר שלמה נס:  לשים את זה כמחסנית, כמו שעשית בקורונה

ד"ר שלמה נס:  ואחר כך לפרוס את זה או לפתור את זה אחרת

ינון אזולאי: אני אשאל אותך שאלה על מה שהוא אומר ד"ר שלמה, נכון? אני אשאל רק שאלה

ינון אזולאי:  נגיד, את אומרת שרשאים הבנקים

ינון אזולאי:  מה קורה, עכשיו הלקוח הזה, בתקופה הזאת, חזרו לו שלוש פעמים משכנתה

ינון אזולאי:  הבנק יגיד תשמע, אתה לקוח, גם ככה אני לא יודע איך אני מתמודד איתך

ינון אזולאי:  הנחיה גם תקפה, שהרשאי יכול להגיד שמע, אני רשאי, אני לא חייב

ינון אזולאי:  ההחזרים שלו לא טובים

ינון אזולאי:  אבל לעזאזל, עכשיו כל מה שקרה בגלל עליית הריבית

ינון אזולאי:  אתם אומרים לבנקים שהם רשאים או שאתם מנחים אותם אם קרה לו את החזר המשכנתה בשנה האחרונה בגלל עליית הריבית הם חייבים לעשות לו את המחזור הזה?     

ד"ר זיו נאור: בוא נתחיל מזה שהאינטרס של הבנק והאינטרס של הלקוח במקרה הזה הוא זהה וזה שההלוואה תשולם כסדרה באופן מלא

ינון אזולאי: לא, אבל כל פעם אתם מחזירים אותי

ינון אזולאי:  אני מכיר את זה

ינון אזולאי:  הרי כל פעם אתם מחזירים אותי לאותו מקום

ינון אזולאי:  אומרים לי תשמע, הבנקים צריכים לשמור על הכסף כי זה הכסף שלך ושלי

ינון אזולאי:  נכון? נכון זה מה שאתם אומרים? זה הכסף של הציבור

ינון אזולאי:  אני מסכים איתך

ינון אזולאי:  אבל בשנה הזאת גרמתם לו, לא משנה עכשיו מה, עליית הריבית גרמה לו שההחזר של המשכנתה יהיה

ינון אזולאי:  חזרה לו משכנתה שלוש פעמים מתוך ה-12 חודשים שהיו עלייה בריבית

ינון אזולאי:  שלוש פעמים, ארבע, שש פעמים חזרה לו משכנתה

ינון אזולאי:  עלה ב-20% במשכנתה שלו

ינון אזולאי:  מה אתם רוצים? שהבן אדם ילך לגנוב? ילך לשוק אפור? הוא בדרך לשם

ינון אזולאי:  אז אנחנו אומרים חזר לו

ינון אזולאי:  אתם אומרים לבנק רשאי

ינון אזולאי:  אומר שלמה נס, אומר תנו להם הנחיה

ינון אזולאי:  בהנחיה אין להם שיקול דעת

ינון אזולאי:  גם אם אותו אחד נמצא בבעיה, הרי עד עכשיו לפני העלייה לא חזרה לו משכנתה

ינון אזולאי:  מתי חזרה לו המשכנתה? בעלייה

ינון אזולאי:  אז הבן אדם הזה בן אדם נורמטיבי, בן אדם שמקבל פרנסה והכול בסדר איתו

ינון אזולאי:  אם הייתה לו בעיה בהכנסות, כמו שהיית אומרת לי בקורונה שמע, עכשיו הוא לא עובד

ינון אזולאי:  ואז עשיתם איזה שהוא פתרון

ינון אזולאי:  אבל עכשיו הוא עובד

ינון אזולאי:  וגם לפני זה, גם לפני עליית הריבית קרה לו משהו, אני אגיד לך בסדר

ועדת הכלכלה): חבר הכנסת אזולאי, אתה מערבב

ינון אזולאי: לא, אני לא מערבב

ינון אזולאי:  כי אני אומר ברגע שחזר לבן אדם

ועדת הכלכלה): רגע, רגע

ועדת הכלכלה):  אנחנו בחיים לא נתקדם לשום מקום

ועדת הכלכלה):  קודם כל, שלב ראשון

ינון אזולאי: לא רשאי

ינון אזולאי:  אבל רשאי זה לא עוזר לך

ועדת הכלכלה): רגע

ועדת הכלכלה):  אבל בסדר, אנחנו נדבר איתם על זה

ועדת הכלכלה):  עזוב רגע עכשיו הוא לא שילם כמה תשלומים ואז הוא נכנס לאיזה נקודה אדומה

ועדת הכלכלה):  עזוב את זה רגע, נדבר על זה גם

ינון אזולאי: אבל זה הרגע

ועדת הכלכלה): לא, כרגע ההצעה שעומדת על הפרק, וזה אני כן מבקש מהבנק שיסכים בעניין הזה

ועדת הכלכלה):  כיוון שפה אנחנו, הבנק הרגיל לא מפסיד, הבנק למשכנתאות, לא מפסיד

ועדת הכלכלה):  מצד שני, הלקוח יכול לפרוס את זה בצורה שונה

ועדת הכלכלה):  פה אנחנו כן רוצים שתתנו הנחיה

ועדת הכלכלה):  מה זה תחייב את הבנקים? בסופו של דבר, אתם יודעים איך לעשות את זה באופן שהבנקים כן יעשו את זה

ועדת הכלכלה):  אני לא אכנס לכם לעבודה

ועדת הכלכלה):  אבל בגדול, אם, קודם כל, איזה שהיא הנחיה שכל אזרח יכול לא לשלם את המשכנתה נגיד לחצי שנה, בסדר? עד שיתברר המצב

ועדת הכלכלה):  לאחר מכן, הכסף הזה ייפרס עוד פעם, או בדרך של פריסה רק לגבי מה שהוא לא שילם או יכול לפרוס את המשכנתה שלו שוב פעם

ועדת הכלכלה):  הכול, אני מסכים אתכם, ואני בניגוד למה שאומרים, אני לא חושב שאם, ש-30 שנה זה בסדר גמור

ועדת הכלכלה):  אבל ברור שצריכה להיות איזה שהיא תקופת זמן

ועדת הכלכלה):  נגיד אם הוא לא, אם מוגבל, שאם הוא משלם את המשכנתה חמש שנים, שש שנים, הוא יכול לפרוס ל-30 נוסף

ועדת הכלכלה):  אם הוא משלם את המשכנתה יותר מזה, אז הוא לא יכול

ועדת הכלכלה):       אנחנו צריכים לדעת, הבנקים והלקוחות צריכים לדעת

ועדת הכלכלה):  ברור שאם הוא משלם 20 שנה ועכשיו יש לו בעיה ונשאר לו עוד 10 שנים אז פריסה של עוד פעם ל-30 שנה היא בעייתית

ועדת הכלכלה):  זה באמת צריך הסכמה גם של הבנק

ועדת הכלכלה):  זה דבר ראשון

ועדת הכלכלה):  זה לדעתי אתם כן יכולים לתת הנחיה

ועדת הכלכלה):  כמו שעשו בקורונה

ועדת הכלכלה):  בקורונה זה לא היה שיקול דעת

ועדת הכלכלה):  הוא יכול היה לא לשלם

ועדת הכלכלה):  זה היה איזה שהיא קופסה שאושרה, לא יודע מה, איך אישרו את זה

ועדת הכלכלה):  בסוף זה

ועדת הכלכלה):       עכשיו הוא מעלה עוד סוגיה, שהיא לא קשורה לסוגיה הראשונה

ועדת הכלכלה):  כי אנחנו אומרים הלקוח יכול להפסיק לשלם אם הוא מרגיש שהוא נחנק

ועדת הכלכלה):  זה עניין אחד, זאת ההצעה

ועדת הכלכלה):  לגבי מה שהוא אומר שאם יש אדם שקיבל נורה, נקודה אדומה, על זה שהוא לא, חזרו לו שניים שלושה תשלומים במשכנתה, בגלל המצב הנתון – אז זה כאילו הוא אומר, חה"כ אזולאי אומר תבטלו לו את העניין של האדום הזה

ועדת הכלכלה):  תאפשרו לו גם להיכנס לאותו הסדר

ינון אזולאי: בשנה הזאת, של הריבית הגבוהה

ינון אזולאי:  אני לא מדבר לפני

ועדת הכלכלה): בסדר, אני אומר, תאפשרו לו גם להיכנס לאותו הסדר

ועדת הכלכלה):  אלה שתי ההצעות

ועדת הכלכלה):  וזה לדעתי בלי קשר למסמך

ועדת הכלכלה):  זה מופיע גם במסמך של נס

ועדת הכלכלה):  זה בדיוק הנקודות שצריך לטפל כרגע באלה שנוטלים משכנתאות על מנת שיוכלו לעבור את התקופה

ועדת הכלכלה):  וזה לא צריך תיקון חקיקה

ועדת הכלכלה):  צריך הסכם מול הבנקים מול בנק ישראל

ועדת הכלכלה):  לא חייבים לגמור את זה היום

ועדת הכלכלה):  את אומרת לי אנחנו צריכים לשבת עם הבנקים על זה? בסדר, תשבו

ועדת הכלכלה):  עוד לא שמענו את העמדה של הבנקים

ועדת הכלכלה):  ואז אפשר לסיים את זה בשבוע הבא

ועדת הכלכלה):  אין בעיה, יש זמן

ועדת הכלכלה):  אבל אנחנו רוצים לסיים את זה

ועדת הכלכלה):  אנחנו רוצים שבעניין הזה תהיה בשורה

ועדת הכלכלה):  גם של בנק ישראל, גם של הבנקים

ועדת הכלכלה):  ולדעתי, אם תעשו את זה, כבר יפסיקו עם הצעות החוק וכל מה שקורה מסביב

ינון אזולאי: לא מתחייב

ועדת הכלכלה): לא, אני אומר באופן טבעי אתם תפסיקו

ועדת הכלכלה):  מדוע? כיוון שאם אתם פתרתם את הבעיה לאנשים אז אין צורך גם בהצעת החוק

ועדת הכלכלה):  אני אומר את זה בשמם

ועדת הכלכלה):  הבנתם? כי זו הבעיה, שמנסים למצוא לזה פתרון לעניין הזה

ועדת הכלכלה):  אני חושב שהמדינה צריכה לעזור עוד קצת, בדיוק כמו שהיא עוזרת בנקודות זכות למעמד הביניים בכל מיני דברים

ועדת הכלכלה):  יכולים לעזור בנקודות זכות, על זה אנחנו לא נוותר

ועדת הכלכלה):  אבל זה מול המדינה, זה לא קשור, מול משרד האוצר

ועדת הכלכלה):  אבל לדעתי זה פתרון שאפשר לעשות אותו עכשיו כדי לפתור את הבעיה העכשווית

ועדת הכלכלה):  אחר כך לד"ר נס יש לו כל מיני רעיונות שקשורים למשכנתה

ועדת הכלכלה):  אני הבנתי שהתכוננתם, יהיה דיון על זה

ועדת הכלכלה):       אם בעניין הזה אתם מוכנים ואם אתם, ברור שצריך לשבת עם הבנקים ולהוציא הנחיה מסודרת

ועדת הכלכלה):  אז בואו, זאת ההצעה

ועדת הכלכלה):  תחשבו על זה עד שבוע הבא

ועדת הכלכלה):  תשבו עם הבנקים

ועדת הכלכלה):  אם יש לכם תשובה חיובית, תתייחסו

ועדת הכלכלה):  אם יש לכם תשובה שלילית, תתייחסו לזה רק בשבוע הבא אחרי שתשבו עם הבנקים

ועדת הכלכלה):  זה הכול, פשוט מאוד

ועדת הכלכלה):  אני לא יודע, זה לא מסובך כל כך הדבר

ועדת הכלכלה):  באמת שלא

ועדת הכלכלה):  ואז אני מאמין שירדו מכם גם חברי הכנסת

ועדת הכלכלה):  כי אם נפתרה הבעיה לאנשים אז אין צורך גם בהצעות חוק ולא צריך כלום

ד"ר זיו נאור: לגבי דחיות התשלומים

ד"ר זיו נאור:  הבנקים רשאים לאשר ללקוחות דחיות תשלומים לתקופה בהתאם לשיקול דעתם ובהתאם לצורכי הלקוח

ד"ר זיו נאור:  אנחנו חושבים שכרגע זה לא הכלי הנכון, נוכח ההתפתחויות

ד"ר זיו נאור:  הכלי הנכון נוכח ההתפתחויות זה כלים אחרים

ד"ר זיו נאור:  לצורך העניין, פריסות הרבה יותר מתאימות מאשר דחיית החזרים

ד"ר זיו נאור:  כי בואו נזכור למה אישרנו - - -     

ד"ר שלמה נס: זה לא עובד כשאתם אומרים 'יכולים'

ד"ר זיו נאור: למה אישרנו דחיות תשלומים במהלך תקופת הקורונה?     

ועדת הכלכלה): את אומרת שההנחה זה 28 שקלים

ועדת הכלכלה):  מה זה עוזר?     

ד"ר זיו נאור: מכיוון שזה היה מתאים בין התשלומים לבין הצרכים של הלקוחות

ועדת הכלכלה): למה פריסה יותר גדולה?      

ד"ר שלמה נס: גם היום

ד"ר שלמה נס:  אל תשאירו שיקול דעת, כי זה לא קורה, זה לא עובר

קריאה: תחייבו, תחייבו

ד"ר שלמה נס: תגידו, תעשו את זה, כמו שעשיתם בקורונה

ועדת הכלכלה): מה? את אומרת בעצמך שהפריסה נותנת 28 שקלים

ועדת הכלכלה):  מה יעזור לו?     

ד"ר שלמה נס: יש שנתיים ריבית גבוהה

ועדת הכלכלה): ההיפך, אם את נותנת לו לא לשלם כרגע ולפרוס אחר כך את החוב זה הרבה יותר טוב

ד"ר זיו נאור: הפריסה שאני נותנת 28 שקלים היא במעבר בין 30 ל-35 שנה

ועדת הכלכלה): בסדר, לא משנה

ועדת הכלכלה):  אז זה לא נותן לו הנחה

ועדת הכלכלה):  זה לא עוזר לו כרגע הנחה של 200 שקלים במשכנתה

ועדת הכלכלה):  זה לא מה שיציל אותו

ועדת הכלכלה):  כשהוא בעצם התווסף לו 1,500 שקלים למשכנתה

ד"ר זיו נאור: הקפאת תשלומים, זאת אומרת לא לשלם את המשכנתה במשך כמה חודשים

ועדת הכלכלה): אם הוא רוצה, הוא לא חייב

ד"ר זיו נאור: זה כלי שהוא מאוד מאוד עוצמתי ומאוד לא מתאים למציאות של היום

ד"ר שלמה נס: לא, לא, רק את התוספת ריבית אמרתי

ועדת הכלכלה): לא, אני בעד כל המשכנתה

ד"ר שלמה נס: קחי את התוספת ריבית שנוצרה בשנה האחרונה

ד"ר שלמה נס:  שימי אותה בצד, שהריבית תרד עוד שנה-שנה וחצי, הוא יוכל לשלם את זה

ועדת הכלכלה): אני הייתי בעד הקפאה מוחלטת, אבל מוכן גם תוספת ריבית

ד"ר נמרוד שגב: ד"ר נמרוד שגב, מאגף הפיננסים

ועדת הכלכלה): כולם דוקטורים אצלכם? לא הבנתי את הסיפור הזה

ועדת הכלכלה):  את לא דוקטור

ועדת הכלכלה):  גם את דוקטור?     

ד"ר זיו נאור: אני? כן

ד"ר נמרוד שגב: משהו לגבי עליית הריבית שהיה חסר במסמך

ד"ר נמרוד שגב:  הדבר מספר 1 שפוגע בשכבות החלשות, שפוגע בציבור בישראל זה האינפלציה

ד"ר נמרוד שגב:  זה יפגע להם יותר במשכנתה, זה יפגע יותר בכלכלה וזה יפגע יותר באיכות החיים

ד"ר נמרוד שגב:  והדבר מס' 1 שבשבילו הריבית עלתה זה כדי שהאינפלציה תרד

ד"ר נמרוד שגב:  היא לא עלתה סתם

ועדת הכלכלה): בסדר, מוסכם, מסכים איתך

צגה מלקו: זה בסדר, זה אנחנו מבינים את זה

ד"ר נמרוד שגב: רגע, לא

ד"ר נמרוד שגב:  וצריך לשים לב שכל הצעה שבה ההשפעה של עליית הריבית בעצם מתבטלת או מושפעת יכולה גם להשפיע בסופו של דבר על האינפלציה ועל התמסורת אל המדיניות המוניטרית

ד"ר שלמה נס: אז אתה טועה, סליחה

ד"ר נמרוד שגב: רק רגע, אני אגיד

ינון אזולאי: אגב, אתה יכול לענות כי אתה גם דוקטור

ינון אזולאי:  אנחנו לא דוקטורים, אתה דוקטור, שלמה

ד"ר נמרוד שגב: הדיון הוא חשוב

ד"ר נמרוד שגב:  לאנשים עלה בצורה משמעותית, וזה נכון

ד"ר נמרוד שגב:  וללא ספק חשוב לזהות מי קשה לו ומי לא מצליח ולעזור לו

ד"ר נמרוד שגב:  אבל חשוב גם לשים לב לדברים שיש הרבה מאוד מחזיקי משכנתאות שמסוגלים לשלם את העלייה בהחזר

ד"ר נמרוד שגב:  הדיון חייב להיות לא רוחבי על כל המשכנתאות

ד"ר נמרוד שגב:  כיוון שאנחנו מסתכלים על כל הנתונים

ד"ר נמרוד שגב:  אנחנו רואים את היחס החזר מהכנסה

ד"ר נמרוד שגב:  אנחנו רואים את העלייה

ד"ר נמרוד שגב:  אנחנו רואים מי מסוגל לשלם

ד"ר נמרוד שגב:  ויש הרבה מאוד אנשים שזה עלה להם, זה נכון

ד"ר נמרוד שגב:  אבל זה חלק מהמנגנון של העלייה של המדיניות המוניטרית וצריך לשים לב

ד"ר נמרוד שגב:  כי נאמר כאן לבדוק איך כל ההחזרים חוזרים ללפני שהריבית עלתה

ד"ר נמרוד שגב:  אבל זאת עליית הריבית

צגה מלקו: כן, אבל מדובר פה על עלייה, על עלייה של ריבית

צגה מלקו:  אני חושבת, מה שאתה מספר כולנו יודעים את זה, לא צריך לחזור על זה

צגה מלקו:  סליחה שאני אומרת את זה

צגה מלקו:  אבל יחד עם זאת, אנחנו מדברים על הריבית

צגה מלקו:  בן אדם מה שהיה משלם עכשיו עלה בגלל הריבית

צגה מלקו:  את הריבית הזאת, איך נפתור את הבעיה? זו הנקודה נראה לי

צגה מלקו:  לא?     

ד"ר נמרוד שגב: אבל אם בן אדם מתקשה בהחזר אז בהחלט צריך ויש את הפתרונות וחלק מהבנקים עושים את זה וצריך לחשוב וזה בסדר

ד"ר זיו נאור: כל הבנקים עושים

צגה מלקו: לא, צריכה להיות הנחיה

ד"ר שלמה נס: בואו נעשה רגע סדר

ועדת הכלכלה): אני לא מבין את מה שאתה אומר

ועדת הכלכלה):  אתה אומר ההצמדה, אני מסכים איתך שההצמדה היא יותר מהריבית אפילו

ועדת הכלכלה):  נכון

ועדת הכלכלה):  בשביל זה מה שאתם עושים להוריד את ההצמדה היא דבר חשוב

ועדת הכלכלה):  אנחנו לא מתווכחים על זה כרגע

ועדת הכלכלה):  עכשיו אנחנו מדברים על פתרונות לתוצאות שזה גרם, גם ההצמדה וגם הריבית

ועדת הכלכלה):  זה הכול

ד"ר שלמה נס: אני השתדלתי לדבר על הדברים שאני חושב שהם יכולים להיות מוסכמים

ד"ר שלמה נס:  אבל אם אתה רוצה אני אגיד על זה דקה

ד"ר שלמה נס:  חלק, קטונתי, בסדר? אבל כולנו יודעים שחלק מעליית המחירים שנוצרה היא עלייה של עלויות

ד"ר שלמה נס:  היא לא ביקושים

ד"ר שלמה נס:  כשהחשמל והדלק עלה והדולר וכל הדברים האחרים, חלק מהאינפלציה נוצרה מביקושים

ד"ר שלמה נס:  מאה אחוז

ד"ר שלמה נס:  החלטתם שגם את זה צריך כלי בשביל לבוא ולהקטין את האינפלציה, כמו שעשו בעולם? בסדר

ד"ר שלמה נס:  יש נגיד

ד"ר שלמה נס:  מה לעשות? יש לכם את הכוח לעשות את זה

ד"ר שלמה נס:  עשיתם את זה

ד"ר שלמה נס:  למרות שבעיניי להעניש את ציבור נוטלי המשכנתאות כי החשמל שלהם גם עלה וגם העליות שלהם גם עלו, זה הענשה כפולה

ד"ר שלמה נס:  הרי המחירים שלהם עלו כי הריבית עולה והעסקים העלו את המחירים כי הריבית עולה

ד"ר שלמה נס:  והדולר עלה אז המחירים יעלו

ד"ר שלמה נס:  ובסוף אתה גם מטיל עליו משכנתה

ד"ר שלמה נס:  המשכנתה היא משכנתה ל-20-30 שנה על דירה

ד"ר שלמה נס:  מה זה קשור לזה שאתה רוצה להקטין אינפלציה? תבחין בין הטווח הקצר, ששם ההלוואות לטווח קצר תעלה את הריבית, כי אתה רוצה להקטין את הביקושים

ד"ר שלמה נס:  מאה אחוז, בסדר

ד"ר שלמה נס:  על אוברדרפט ואשראי לטווח קצר

ד"ר שלמה נס:  לבין משכנתה ל-30 שנה

ד"ר שלמה נס:  אין לזה, אתה רק מעניש ציבור שהוא, באמת, יש לו את הדירה, הוא קנה את הדירה שלו, עכשיו הוא לא עושה כלום עוד 30 שנה צריך לשלם את המשכנתה

ד"ר שלמה נס:      אפשר להבחין בין סוגי המתווים האלה של הריבית

ד"ר שלמה נס:  כתבתי את זה במסמך, שמתי את זה בצד בסוף, כי אמרתי אני יודע, זה דבר תקדימי

ד"ר שלמה נס:  נתנו לכם רעיונות

ד"ר שלמה נס:  זו החלטה של בנק ישראל

ד"ר שלמה נס:  אף אחד לא יתערב לכם בדבר הזה, אבל אפשר לשקול את זה

ד"ר שלמה נס:  יש גם בעולם דברים כאלה, בדקנו

ד"ר שלמה נס:  יש דברים כאלה בעולם

ד"ר שלמה נס:  אפשר לעשות, לא כל עליית ריבית צריך ישר גם למשכנתאות להעלות את הריבית

ד"ר שלמה נס:  אפשר לשנות את זה

ד"ר שלמה נס:  זה לא קשור לנו, לא קשור להקטנת האינפלציה

ד"ר שלמה נס:  אבל בוא נחזור רגע לעניין עצמו

ד"ר יוסי סעדון: אבל דווקא בזה יש לנו יתרון

ד"ר יוסי סעדון:  יתרון, במירכאות או לא במירכאות, בזה שאנחנו אצלנו מעלים את הריבית למעשה זה משהו שמשפיע גם המלאי, לטוב ולרע

ד"ר יוסי סעדון:  זה למעשה מזרז את התמסורת שבין העלאת הריבית לאינפלציה

ד"ר יוסי סעדון:  אבל אני לא יודע אם אנחנו רוצים לפתוח את הנושא הזה

ינון אזולאי: אבל בסופו של דבר מה שהוא אומר, פגעתם בסופו של דבר בעליית ריבית

ינון אזולאי:  פגעתם ברוכשי הדירות

ינון אזולאי:  במיוחד באלה שרוכשי דירות ראשונות

ינון אזולאי:  אלה שרוכשי דירות שניות, הם מעלים את השכירות בסופו של דבר, אז שם לא צמצמתם את המחיר, כי המחיר של השכירות ממשיכים לעלות

ינון אזולאי:  השכירות הרי יכול לעלות ב-30%

ינון אזולאי:  מצד שני, אתה אומר מי לקח? זה שלקח את הדירה הראשונה, אותו זוג צעיר, או אותו זוג שפעם ראשונה אחרי עשרות שנים זכה לקנות דירה

ינון אזולאי:  הוא בסופו של דבר היום צריך לשלם יותר כסף על הריבית הזאת שזה מעלה לו במאות שקלים ואם לא באלף ומשהו שקלים לחודש

ינון אזולאי:  זה דבר שהוא הזוי

ינון אזולאי:  ועל זה אומר שלמה נס זה לא נכון, זה לא הצד הנכון בוודאות שעשיתם

ד"ר שלמה נס: מה שרציתי להגיד, אתה עושה את הצעדים שלך לאינפלציה

ד"ר שלמה נס:  נתנו רעיון, תעשו עם זה מה שאתם רוצים

ד"ר שלמה נס:  אבל הציבור הזה שמשלם יותר בסופר, משלם יותר על כל דבר שהוא עושה היום, גם משלם יותר על המשכנתה

ד"ר שלמה נס:  ושם הוא כבול

ד"ר שלמה נס:  וזה כסף גדול והוא נחנק

ד"ר שלמה נס:  לכן מה שביקשנו, תעשו כמו שעשיתם בקורונה

ד"ר שלמה נס:  תיצרו את זה כמחסנית את כל עליית הריבית הזאת, שתחכה עד שהריבית תרד עוד שנה-שנה וחצי

ד"ר שלמה נס:  ואז יפרסו אותה מחדש, יעשו איתה מה שצריך, זו אפשרות עכשיו

ד"ר שלמה נס:       שתיים, זוג צעיר לקח הלוואה ל-20-30 שנה

קריאה: זה קיים

ינון אזולאי: לא, אבל בהנחיה, לא ב-'רשאים'

ועדת הכלכלה): אני מוותר על הבקשה של לא לשלם את המשכנתה

ועדת הכלכלה):  לא לשלם את תוספת הריבית, זה הכול

ד"ר זיו נאור: אולי רגע אנחנו נדבר על הצעדים הקונקרטיים שהבנקים נקטו

ד"ר זיו נאור:  כי הבנקים באמת נקטו צעדים בדיוק בכיוון

ד"ר שלמה נס: רגע, רגע, תכף נחזור לבנקים

ד"ר שלמה נס:  אם אתם תתנו הנחיה הם יעשו את זה

ד"ר זיו נאור: נכון

ד"ר זיו נאור:  וצריך לדבר עליו

ד"ר זיו נאור:  הבנקים סופגים עליות ריבית

ד"ר שלמה נס: חלק, חלק מהם

ועדת הכלכלה): מי?     

ד"ר שלמה נס: בנק הפועלים למשל - - -     

ועדת הכלכלה): בואי לא נתווכח על הבנקים, עזבי את זה

ד"ר זיו נאור: אבל שנייה

ד"ר זיו נאור:  בואו והם יציגו לכם את הצעדים

ד"ר זיו נאור:  הם סופגים את הריבית

ועדת הכלכלה): אנחנו יודעים מה הם עושים עד כה

ד"ר שלמה נס: קיבלתם את זה מצוין

ד"ר זיו נאור: הכול דברים חדשים

ועדת הכלכלה): רגע, אני רוצה אבל להיות ברור

ועדת הכלכלה):  עזוב את זה

ד"ר זיו נאור: - - - בנק ישראל חדש מלפני שבוע

ועדת הכלכלה): רק רגע, דוקטור

ועדת הכלכלה):  אני כבר לא יודע, דוקטור, כולם דוקטור

ועדת הכלכלה):  דרך אגב, גם היא דוקטור וגם הוא דוקטור, כן? אני דוקטור כבוד בגיאורגיה, דרך אגב

ועדת הכלכלה):  דוקטור לשם כבוד קיבלתי

ועדת הכלכלה):  אבל בואו נסכם לפחות את החלק הזה

ועדת הכלכלה):  בסדר? תגידו לי אם כן או לא, כדי שנוכל להתקדם

ועדת הכלכלה):  זו תהיה החלטה, בשורה לציבור

ועדת הכלכלה):  אתם מסכימים להנחות את הבנקים להקפיא, אחר כך נקבע כמה זמן, את התשלומים של התוספת המשכנתה כתוצאה מעליית הריבית והאינפלציה, מתאריך מסוים עד תאריך מסוים, שלא נגיד אותו עכשיו

ועדת הכלכלה):  ואת הכסף, ואת התשלום הזה ישלמו בסוף התקופה בפריסה שהלקוח יחליט האם הוא פורס את כל המשכנתה או רק את התשלום הזה

ועדת הכלכלה):  זה מוסכם?     

ד"ר זיו נאור: אנחנו מוכנים לחזור לבנק ולעשות עבודת מטה על הנושא

ועדת הכלכלה): עוד עבודת מטה? אמרתם שאתם מסכימים, מה קרה עכשיו? אתה רמזת לה על עבודת מטה, ראיתי את זה

ועדת הכלכלה):  בשביל מה? ראיתי שרמזת לה תגידי עבודת מטה

ד"ר שלמה נס: אתם, אינטרס שלכם, תעשו את זה

ועדת הכלכלה): אני לא מבין את זה, מה? אנחנו מייצגים את הציבור ואתם לא? עזבו, חבר'ה

ד"ר זיו נאור: ברור שאנחנו מייצגים את הציבור

ועדת הכלכלה): זה לא מי יודע מה

ועדת הכלכלה):  אם יש לי תוספת, רגע

ועדת הכלכלה):  אם יש לי תוספת של 1,200 שקלים

ועדת הכלכלה):  נגיד שיש לי תוספת, אז אם אני עושה את זה שנה וחצי, כמה זה תוספת? 20,000? זו בדיוק הבעיה שלכם? הבנקים יתמוטטו מהעניין הזה?     

ד"ר יוסי סעדון: אני רק אומר מה אמרתי

ד"ר יוסי סעדון:  אני חושב, זכרתי שאחד הבנקים לפחות עושה משהו דומה

ועדת הכלכלה): בסדר גמור

ועדת הכלכלה):  אם הוא עושה, על הכיפאק

ועדת הכלכלה):  אני רוצה שזה ייצא הנחיה מכם

ד"ר יוסי סעדון: משהו דומה

ועדת הכלכלה): אתם רוצים שלושה ימים לעניין הזה? אין בעיה

ועדת הכלכלה):  קחו שלושה ימים, שבוע הבא נשב על זה

ועדת הכלכלה):  אני לא אוותר בעניין

ד"ר שלמה נס: ותוסיף לזה את מה שהם אמרו קודם לכן, שמי שפרע חלק מהתקופה של 30 שנה ורוצה לפרוס עד 30 שנה בהנחה שזה בטווח נורמלי, גם תתנו הנחיה

ד"ר שלמה נס:  כי אנשים פשוט צריכים את זה, מה לעשות?     

ד"ר זיו נאור: זה כבר קיים בהוראות

ד"ר שלמה נס: אז תתנו לבנקים הוראה

ועדת הכלכלה): מה, מה? אתם מפחדים לתת הוראה לבנקים? תנו להם הוראה

ועדת הכלכלה):  הנה, מי זה הבנקים? בינתיים הם מרוויחים על חשבוננו 26 מיליארד בשנה

ד"ר זיו נאור: אני לא יכולה לתת לבנק לפרוס ל-30 שנה

ד"ר זיו נאור:  זה תלוי בבנק ובלקוח

ד"ר זיו נאור:  הם רשאים לפרוס ל-30 שנה

ועדת הכלכלה): ברור שזה תלוי

ינון אזולאי: מה זה בבנק ובלקוח? אבל אם הלקוח רוצה, הבנק יכול להגיד לו לא?     

ועדת הכלכלה): זה לא בכוח

ינון אזולאי: לא, אם הלקוח רוצה

ינון אזולאי:  לא, אני שואל אם הלקוח רוצה, הבנק יכול להגיד לו לא?     

אברהם בצלאל: אם הבנק טוען שהוא בגיל מבוגר והוא לא יכול, אז כן

ד"ר זיו נאור: אם הלקוח בן 50, יכול להיות שזה לא לטובתו

ינון אזולאי: אם הלקוח בן 30 בשיא כוחותיו, מרוויח

ינון אזולאי:  אני שואל אותך

קריאה: הבנק יכול לתת

ינון אזולאי: דוד, אבל אתה לא שם לב

ינון אזולאי:  סליחה, אבל אתה לא שם לב לשורות שהיא אומרת לך

ינון אזולאי:  אם הלקוח והבנק רוצים

ינון אזולאי:  כלומר, צריך פה את שני הצדדים

ינון אזולאי:  אם יש הנחיה לא צריך את שני הצדדים

ינון אזולאי:  צריך הנחיה, זה צד אחד, כשהלקוח רוצה

ינון אזולאי:  היא אומרת לך יש הוראה

ינון אזולאי:  ומה ההוראה אומרת? שהבנק רשאי

ינון אזולאי:  אתה יודע, כשאתה רוצה לקבור משהו במוניציפלי אתה אומר העירייה רשאית

קריאה: ומה קורה עם הלוואה חדשה? אם הבנק רוצה וזה לא רוצה?     

ינון אזולאי: רק רגע, עדיין לא התקשרתי איתך, הכול בסדר

ינון אזולאי:  לפני שהתחתנת עם הלקוח הכול בסדר

ועדת הכלכלה): אזולאי, רגע

ינון אזולאי: אבל אחר כך אתה לוקח אותו, כשאתה מתחתן איתו, אתה מחליט כבר מתי לגרש אותו

ינון אזולאי:  זה הבעיה

ועדת הכלכלה): ינון, ינון

ינון אזולאי: זה לא דו צדדי

ועדת הכלכלה): ינון

ינון אזולאי: כן?     

ועדת הכלכלה): תבחין, הנושא של לא לשלם לתקופה מסוימת, שנקבע אותה עד שבוע הבא, את ההפרשים, זה לא רצון הבנק

ינון אזולאי: אבל זה צריך עבודת מטה בשביל זה, זה לא בטוח

ועדת הכלכלה): לא צריך, הם כבר אמרו שהם מסכימים

ועדת הכלכלה):  זה יהיה להם שלושה ימים עבודת מטה

ועדת הכלכלה):  הם צריכים לדבר עם הבנקים, בקיצור

ועדת הכלכלה):  זה הוראה

ועדת הכלכלה):  הבנקים לא יכולים להגיד לא

ועדת הכלכלה):  לגבי הפריסה, הפריסה אני גם חושב שצריך לתת את זה, צריך לתת הנחיה שזו ההמלצה

ועדת הכלכלה):  והבנקים צריכים

ינון אזולאי: אז היא אומרת לך זה קיים

ועדת הכלכלה): מה? אני לא ראיתי שזה קיים

שמעון פרס: אני רגע רוצה להעלות עוד נקודת רוחב

שמעון פרס:  עוד נקודת רוחב

שמעון פרס:  כל הזמן מדברים פה על הבנקים

שמעון פרס:  אנחנו כשערכנו את המסמך ועשינו הרבה, דיברנו עם אנשים ובדקנו, אז יש באמת הרבה מגבלות

שמעון פרס:  נוהל בנקאי תקין וכל הדברים שחלים על הבנקים

שמעון פרס:  האנשים שקשה להם לשלם, חלקם מה עושים? הולכים לחברות ביטוח או לגורמים מלווים חוץ בנקאיים

שמעון פרס:  שהרגולציה שלכם, עד כמה שאני מבין או עד כמה שראיתי, או לא חלה עליהם או פחות חלה עליהם

שמעון פרס:  כלומר, חברת ביטוח יכולה לתת ל-50 שנה

שמעון פרס:  אני לא מדבר על הריבית שלה שהיא יותר גבוהה

שמעון פרס:  זאת אומרת, אתם צריכים בסופו של יום לתת גם שוק תחרותי

שמעון פרס:  אלינו באים אנשים שנקלעו לקשיים

שמעון פרס:  הוא אומר יש לי משכנתה בחברת X, כי לרשום משכנתה גם אדם פרטי יכול

שמעון פרס:  והריבית שלי הרבה יותר גבוהה

שמעון פרס:  ופרסתי אותה להרבה שנים, זה כבר לא משנה

שמעון פרס:  אתם חייבים גם לקחת את זה בחשבון בכל החלטה שתתקבל

שמעון פרס:  שהבנקים חייבים להיות תחרותיים גם לגבי התקופה

ד"ר יוסי סעדון: אנחנו מאוד בעד שגם החברות שאתה מדבר עליהם ייכנסו לרגולציה שיש לנו בנוגע למשכנתאות, כולל גם השקיפות, כולל הרפורמה במשכנתאות

ועדת הכלכלה): דרך אגב, על זה היה דיון בוועדה ואתם לקחתם את הנושא הזה שאתם עושים עבודת מטה

ועדת הכלכלה):  רק רגע, אני לא שוכח שום דבר

ועדת הכלכלה):  אבל מה שינון אזולאי אומר שהפריסה צריכה להיות חובה ולא זכות

ועדת הכלכלה):  תשקלו גם את זה

ועדת הכלכלה):  אל תתנו לי תשובה עכשיו

ועדת הכלכלה):  בסדר?      

ד"ר שלמה נס: אוקיי, נקודה הבאה

ועדת הכלכלה): נקודה הבאה

ועדת הכלכלה):  אבל קחו בחשבון ששבוע הבא אני עושה ישיבה על זה

ועדת הכלכלה):  אוקיי?      

ד"ר יוסי סעדון: תשעה באב? בשבוע של תשעה באב?     

ינון אזולאי: הוא אומר לא נעים לו לבוא לבשר בשורות טוב בשבוע של תשעה באב

ועדת הכלכלה): למה, מה הבעיה?      

ינון אזולאי: אבל זה דבר אבד

ינון אזולאי:  למה אם נצליח להוציא את זה מכם, דבר האבד וזה מותר

ד"ר שלמה נס: תוציאו הנחיה

ועדת הכלכלה): צריך שזה יהיה, כמה חודשים אפשר לדחות ואיך הפריסה לאחר מכן

ועדת הכלכלה):  תחשבו על זה

ד"ר שלמה נס: וקחו בחשבון שהריבית, נגיד אמרתי, תהיה שנה-שנה וחצי לפחות גבוהה מאוד

ד"ר שלמה נס:  הדבר הנוסף, יש ציבור גדול מאוד שמנסה לעשות החלפה של המשכנתה, שחלוף משכנתה ודברים דומים לזה

ד"ר שלמה נס:  הכללים שקבעתם לגבי העניין של ההכנסה הפנויה

ד"ר שלמה נס:  שהמשכנתה מוגבלת מאחוז כזה או אחר מההכנסה הפנויה, הורג את הבנקים

ד"ר שלמה נס:  אני אומר לכם, הורג את הבנקים

ד"ר שלמה נס:  לפעמים זה גם לא הגיוני לחלוטין

ד"ר שלמה נס:  יכול להיות, סתם, שלבן אדם יש פיקדון מיליון שקלים בחשבון שלו, זה לא נספר

ד"ר שלמה נס:  יש לו עוד דירה, לא נספר

ד"ר שלמה נס:  ההורים שלו אומרים נעזור לו, לא נספר

ד"ר שלמה נס:  כל מיני דברים כאלה לא נספרים

ד"ר שלמה נס:  תנו גמישות לבנקים לתקופה הזאת לפחות לעשות שחלוף של משכנתאות

ד"ר שלמה נס:  כי הכללים של חישוב ההכנסה הפנויה, במיוחד בתקופה הזאת, אחרי שהריבית עלתה וההוצאות עלו וכל המחירים עלו, לא מאפשר לחלק מהמקרים לעשות שחלוף משכנתאות

ד"ר יוסי סעדון: שאלה ברשותך, בנוגע לפיקדונות

ד"ר יוסי סעדון:  האם למעשה המשמעות היא שהפיקדון צריך להיות שמור לאורך כל חיי המשכנתה אם נותנים לו PTI למשל של 45%?     

ד"ר שלמה נס: לא, אני אסביר לך

ד"ר שלמה נס:  הבנק מכיר את הלקוח ובודק אותו

ד"ר שלמה נס:  תאמין לי, הבנק בודק אותו, כי יש לו אינטרס יותר מכולנו

ד"ר שלמה נס:  כולנו יודעים את זה

ד"ר שלמה נס:  הבנק אומר אני רוצה לתת לו לקחת הלוואה חדשה ולפרוע את ההלוואה היקרה ולנסות ולעזור לו

ד"ר שלמה נס:  אני לא יכול לעשות את זה, כי כללי בנק ישראל לא נותנים לי

ד"ר שלמה נס:  גם אם אתה מראה לו, עזוב, יש כל מיני אפשרויות שאתה מראה לו

ד"ר שלמה נס:  שאני יודע שהוא יכול לשלם את זה

ד"ר שלמה נס:  ההורים שלו חותמים, יש להם כסף, יש, כל מיני דברים

ד"ר שלמה נס:  תן להם אפשרות לעשות את השחלוף משכנתה

ד"ר שלמה נס:  הכללים האלה הם מקשים לעשות את המהלך הזה

ד"ר שלמה נס:  וזו טעות

ד"ר יוסי סעדון: שנייה

ד"ר יוסי סעדון:  זיו, אני לא לגמרי הבנתי

ד"ר יוסי סעדון:  כי במסמך אני הבנתי משהו אחר, ממה שכתבת

ד"ר שלמה נס: למה? זה כתוב בסעיפים 4 ו-5, ביחד

ד"ר יוסי סעדון: הבנתי את זה קצת אחרת

ד"ר יוסי סעדון:  אני הבנתי את זה קצת אחרת

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו מדברים על PTI גבוה יותר או להתחשב בנכסים?     

ד"ר שלמה נס: גמישות בחישוב ההכנסה הפנויה שבשיקול דעת הבנק

ד"ר שלמה נס:  אם הבנק משוכנע שיש לו אפשרות כזאת

ד"ר יוסי סעדון: שנייה, כבר היום זה 50%, ה-PTI המקסימלי

ד"ר שלמה נס: כן, אבל לא מחשבים את זה

ד"ר שלמה נס:  תאמין לי, אני גם מכיר את זה

ד"ר יוסי סעדון: שנייה, שנייה

ד"ר יוסי סעדון:  באמת אני רוצה להבין

ד"ר זיו נאור: ההוראות של בנק ישראל לגבי אופן חישוב

ד"ר יוסי סעדון: ד"ר נס, באמת אני רוצה להבין

ד"ר יוסי סעדון:  היום ההוראה מדברת על 50%

ד"ר יוסי סעדון:  אז מה? מעבר לזה נעלה את זה ל-60? זו הכוונה?     

ד"ר זיו נאור: לא

ד"ר זיו נאור:  מה שהוא אומר ההגדרה של כיצד יש לחשב את ה-PTI

ד"ר זיו נאור:  ההגדרה שלנו היא מאוד ברורה ומאוד מדויקת ואנחנו חושבים שזו הדרך הנכונה

ד"ר זיו נאור:  נעשתה עבודה בפיקוח לא מזמן לגבי הנושא הזה וההחלטה הייתה להשאיר את ההגדרות של ה-PTI על כנן

ד"ר שלמה נס: אז בתקופה של היום זה יוצר מצב שאנשים בגלל שההכנסה הפנויה שלהם קטנה וגם כתוצאה מהעלאת המחירים לא יכולים לעשות שחלוף משכנתה ורוצים לשפר

ד"ר שלמה נס:  והבנק אומר אני יודע שאתם יכולים לפרוע

ד"ר שלמה נס:  ואין לי שום בעיה

ד"ר שלמה נס:  סתם, אני אביא לך רשימה של דוגמאות

ד"ר שלמה נס:  והם לא יכולים לעשות את זה, כי לכם יש כללים שהשתכנעתם במחקר שהם טובים, אבל הם לא מתאימים למה שקורה היום

ד"ר שלמה נס:  תנו לתקופה של היום, לפחות לבנק, גמישות בשחלוף ההלוואות

ד"ר שלמה נס:  אנשים רוצים להוריד את ההלוואות היקרות ולעבור להלוואות ארוכות יותר וזולות יותר

ד"ר שלמה נס:  והבנק רוצה לעשות את זה, והבנק מגן על עצמו ואומר אני לא יכול

ד"ר שלמה נס:  אני שמעתי את זה אפילו על עצמי שמעתי את זה

ד"ר שלמה נס:  אמר לי הבנק אני לא יכול, יש לי כללי בנק ישראל

ד"ר שלמה נס:  אין לי ספק שתוכל לשלם את זה

ד"ר שלמה נס:  אני שמעתי את זה מעשרות אנשים

ד"ר שלמה נס:  והבנק אומר לי אני רוצה לשחלף את המשכנתאות ואני לא יכול, כי בנק ישראל אומר אתה לא יכול

ד"ר שלמה נס:       עכשיו, היום זה יותר חמור

ד"ר שלמה נס:  כי היום ההכנסה הראשונה ירדה בגלל עליית המחירים וכל מה שקרה

ד"ר זיו נאור: ההכנסה הפנויה לא לוקחת בחשבון את המחירים

ד"ר שלמה נס: הבן אדם תקוע

ד"ר שלמה נס:  אתם תוקעים אותו, אתם משאירים אותו תקוע

ד"ר זיו נאור: ההכנסה הפנויה איננה לוקחת בחשבון את המחירים

ד"ר שלמה נס: לא, טוב, בסדר

ד"ר יוסי סעדון: האם במקרה הזה באמת הגיעו איתך ל-50%? כאילו, אמרו אוקיי, בנק ישראל לא מרשה לנו

ד"ר יוסי סעדון:  בוא ניתן לך את - - - שבנק ישראל מרשה?     

ד"ר שלמה נס: לא, זה בגלל כל מיני הגדרות

ד"ר יוסי סעדון: לא, באמת, באמת

קריאה: ההגדרה מה הכנסה הפנויה

ד"ר שלמה נס: אם זה לא דיבידנד זה לא נספר

ד"ר שלמה נס:  אם זה לא פיקדון שהוא משועבד כמו שאתה אמרת

ד"ר שלמה נס:  יש כללים

ד"ר יוסי סעדון: ד"ר נס, השאלה היא האם במקרה הזה באמת לקחו את המקסימום שהם יכולים שזה 50% על ההכנסה שבנק ישראל?     

ד"ר שלמה נס: הם מנסים, הם לא מצליחים

ד"ר שלמה נס:  הם אומרים, עכשיו מה הלקוח נשאר? תקוע בהלוואה יקרה והוא לא יכול לשחרר

ד"ר יוסי סעדון: סליחה, אני מנסה להסביר את עצמי

ד"ר יוסי סעדון:  נניח בן אדם, המשכורת שלו היא 10,000 שקלים הכנסה פנויה

ד"ר יוסי סעדון:  בסדר? עכשיו, הוא יכול לקחת 50%

ד"ר יוסי סעדון:  לפי ההוראה, לפי ההוראה של בנק ישראל

ד"ר יוסי סעדון:  השאלה אם הוא מראה, הוא בא לקחת והבנק אמר לו לא, רק 35% כי זה מה שאני נותן

ד"ר יוסי סעדון:  השאלה אם כשהראית לו את כל התוספות וההצעות שיש לך הוא הסכים להעלות ל-50%?     

ד"ר שלמה נס: בגלל התקרה שלכם וגם כתוצאה מעליית הריבית עכשיו הסכום שהוא צריך יותר גבוה, כי הוא צריך לשלם את הריבית הזאת

ד"ר שלמה נס:  לפרוס אותה ולשלם אותה

ד"ר שלמה נס:  אתם חייבים לתת לבנק איזה שהיא גמישות

ד"ר שלמה נס:  כשהבנק אומר אני שקט, אני יודע שהוא יכול לפרוע את זה, אני אבוא לקראתו

ד"ר יוסי סעדון: מה שאני מנסה להגיד - - -     

ד"ר שלמה נס: אני אוסיף לזה, אגב, את סעיף 3 אם אתה רוצה

ד"ר שלמה נס:  הרי רוב הציבור, יש לו גם הלוואה על הרכב

ד"ר שלמה נס:  יש לו איזה הלוואה שהוא לקח לחופשה או משהו אחר

ד"ר שלמה נס:  וההלוואות האלה יקרות

ד"ר שלמה נס:  גם שם הפריים דופק חבל על הזמן

ד"ר שלמה נס:  ואומרים אנחנו רוצים לצרף את זה להלוואה ארוכת טווח, בריבית נוחה ולא לחלק כרגע

ד"ר שלמה נס:  אי אפשר לעשות את זה גם בגלל ההגבלות שלכם על האחוז לעומת הדירה וגם בגלל החישוב של ההכנסה הפנויה

ד"ר יוסי סעדון: אני מבין

ד"ר יוסי סעדון:  מה שאני מתכוון זה שאנחנו כמעט, אנחנו לא רואים בכלל משכנתאות שמתבצעות ב-PTI ש-50%, מעל 40%

ד"ר יוסי סעדון:  כלומר, אם באמת הבנקים באים אליך ואומרים תשמע, אנחנו רוצים, אבל ההנחיה של בנק ישראל לא מאפשרת לנו, הייתי רוצה לראות, הייתי מצפה לראות שהמגבלה האפקטיבית היא באמת 50%

ד"ר יוסי סעדון:  אבל המגבלה בפועל היא 40%

ד"ר יוסי סעדון:  כלומר, היא מתחת למגבלה של בנק ישראל

ד"ר יוסי סעדון:  אז כאן משהו לא כל כך מסתדר לי

ד"ר שלמה נס: אני לא יודע את המחקר, אני יודע מה השיחות ואנשים אומרים

ד"ר יוסי סעדון: אנחנו רואים, באמת חשוב, תבינו, אנחנו יושבים במאגר האשראי

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו יושבים על מאגר האשראי ואנחנו רואים את כל הציבור, את כל הלווים

ד"ר יוסי סעדון:  כל הלווים

ד"ר יוסי סעדון:  בגלל זה כשאנחנו מדברים על 800 שקלים לחודש בממוצע או 1,200 אנחנו רואים הכול, כולל עד האזרח הקטן, במקום השולי ביותר לכאורה

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו רואים הכול

ד"ר יוסי סעדון:  ולכן אנחנו גם לא רואים ביצועים של מעל 40%

ד"ר שלמה נס: יכול להיות שהבנק שומר מרווח ביטחון

ד"ר שלמה נס:  יכול להיות שזה יוצא מכל מיני דברים

ד"ר שלמה נס:  אבל בסופו של דבר כשהוא רוצה לצרף את הלוואת הרכב, הלוואת החופשה שלו, הלוואת המימון ללימודים לילדים שלו באוניברסיטה וכו', לצרף את זה להלוואה, אתם מגבילים אותו

ד"ר יוסי סעדון: ואם הבנק מאמין לו ביכולות שלו אז הוא יביא אותו ל-50% שזו המגבלה הפיקטיבית שלי

ד"ר שלמה נס: אבל זה מה שהם אומרים, הם אומרים לי שהכללים שלכם מקשים עליהם

ד"ר יוסי סעדון: אוקיי, אני מסכים

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו צריכים ללמוד, נשמע גם את זה

ד"ר יוסי סעדון:  אבל שוב, לגופו של עניין, הייתי מצפה, אם כל מה שאתה אומר הייתי מצפה לראות לפחות כמה ביצועים בשיעור של 50% PTI ואנחנו לא רואים

ד"ר שלמה נס: טוב, אני מציע שתשקלו את הדברים

ד"ר שלמה נס:  כי בתקופה של היום באמת זה נדרש

ד"ר שלמה נס:  כי אנשים נשארים תקועים בהלוואות יקרות, כשהם לא יכולים לשחלף אותם בגלל הזה

ד"ר שלמה נס:  את התקופה של היום לפחות, תנו תקופת ביניים, הוראת שעה, לשנתיים הקרובות

ד"ר שלמה נס:  אפשר לבצע שחלוף גם אם זה לא בדיוק בהתאם לכלל של ה-PTI הזה

ד"ר זיו נאור: כשאתה אומר שחלוף, למה בדיוק אתה מתכוון? אתה מתכוון על מחזור בתוך הבנק או על מחזור בבנק אחר?      

קריאה: או-או, לא, או-או

ד"ר שלמה נס: בתוך הבנק

ד"ר שלמה נס:  גם בבנק אחר

ד"ר זיו נאור: מחזור בתוך הבנק אינו דורש חישוב מחדש של ה-PTI ולכן בעצם אין זה

ד"ר שלמה נס: אז בנק אחר כנראה, לא יודע

ד"ר זיו נאור: אלא אם כן ההלוואה באמת גדלה, כמו שאתה מתאר, במקרה של הוספת הלוואות אחרות

ד"ר שלמה נס: אבל זה מה שקורה

ד"ר שלמה נס:  הוא רוצה, הוא אומר אני רוצה להוריד מעצמי את הנטל הכבד

ד"ר שלמה נס:  רוצה לעשות סדר

ד"ר שלמה נס:  הנה ההלוואות שלי, תפרסו לי לתקופה ארוכה

ד"ר שלמה נס:  יש משכנתה, לא יכולים

ד"ר שלמה נס:  זה מה שהם אומרים

ד"ר שלמה נס:  עכשיו, תבדקו את זה

ד"ר שלמה נס:  חבל

ד"ר שלמה נס:  זה אינטרס

ד"ר שלמה נס:  זה לא דרמה הוראת שעה לתקופה כזאת, באמת לא

ד"ר שלמה נס:  זה גם הגיוני, זה גם יקל על האנשים

ד"ר שלמה נס:  כי זה יוריד מהם הלוואות יקרות

ד"ר שלמה נס:  זו המטרה

ד"ר שלמה נס:       דבר נוסף, שאתם יצרתם את זה לפני למעלה משנה, זה לא התקדם

ד"ר שלמה נס:  יש, תקראו לזה משכנתה הפוכה, תקראו לזה לא משכנתה הפוכה

ד"ר שלמה נס:  אבל זה מקרים שבהם אפשר לתת הלוואת משכנתה רק לפי ערך הנכס

ד"ר שלמה נס:  לא קשור בכלל להכנסה הפנויה

ד"ר שלמה נס:  זוג מבוגר, רוצה לסייע לילדים שלו להתחתן ולרכוש דירה

ד"ר שלמה נס:  אז הוא אומר אני אתן לכל אחד הלוואה חצי מיליון שקלים או 700,000 שקלים, משהו כזה

ד"ר שלמה נס:  יש לי דירה, אני משבט אותה

ד"ר שלמה נס:  הבנק יודע, מוכן לתת לי את זה

ד"ר שלמה נס:  כמו שחברות ביטוח או גופים אחרים מוכנים לתת לו את זה

ד"ר שלמה נס:  תנו לו את האפשרות הזאת

ד"ר שלמה נס:  אין לו הכנסה פנויה

ד"ר שלמה נס:  עכשיו יש לו הכנסה פנויה קטנה יותר, כי הוא בפנסיה

ד"ר שלמה נס:  הוא מתקרב לפנסיה

קריאה: גם הבוקר דיברנו על זה, ואמרתי ששנה זה בעבודה

קריאה:  השאלה מתי תיגמר העבודה של השנה הזאת

ד"ר יוסי סעדון: נאמר את זה ככה

ד"ר יוסי סעדון:  אכן זה נמצא אצלנו בעבודה

ד"ר יוסי סעדון:  באמת הוצאנו, כמו שאמרת, ציינת נכון שהוצאנו נייר לפני שנה אולי

ד"ר יוסי סעדון:  אבל הוצאנו וזה נמצא אצלנו בעבודה

ד"ר יוסי סעדון:  למה בעבודה? כי צריך להבין, משכנתה הפוכה זה עסקה פיננסית שהיא גרועה ללווה

ד"ר יוסי סעדון:  אז אנחנו קצת התלבטנו בעניין הזה

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו עוד יושבים על העניין הזה, אבל זה נמצא אצלנו

ד"ר יוסי סעדון:  זה נמצא אצלנו, ושוב, צריך להבין

ד"ר יוסי סעדון:  אני בתור איש מימון פיננסי, אני לא ממליץ לאנשים לקחת משכנתה הפוכה

ד"ר יוסי סעדון:  כי יש תקופה ארוכה של שנים, של הרבה שנים שהיא רק צוברת ריבית

ד"ר יוסי סעדון:  בסופו של דבר נגמרה התקופה, הוא צריך, לוקחים לו את הדירה ואז הוא מקבל גרושים או שהיורשים לא מקבלים כלום

ד"ר יוסי סעדון:  שוב, זה כלי פיננסי קיים, הוא, אם הכול יעבור אז כנראה הוא גם יופיע גם כחלק מהכלים, מהאפשרויות

ד"ר יוסי סעדון:  אבל אני אומר בתור מי שמתמחה במימון, אני לא ממליץ לאנשים הקרובים שלי ולאנשים שמתייעצים איתי לקחת את האפשרות הזאת

ד"ר יוסי סעדון:  אבל שוב, זה כלי שככל הנראה, סיכוי גדול שכנראה הוא כן יהיה

ד"ר יוסי סעדון:  אבל שוב, זה עדיין בדיונים

ד"ר יוסי סעדון:  עדיין עוד כמה סגירות אנחנו נמצאים על העניין הזה

אברהם בצלאל: טוב, הנושא של ההגבלה של התקרה לערך הנכס

אברהם בצלאל:  אפשר להעלות את זה, מחירי הדירות הרי יורדים

ד"ר שלמה נס: אתה מדבר על ה-LTV

אברהם בצלאל: כן

ד"ר שלמה נס: הרי מחירי הדירות עולים כל הזמן, ואם יהיה לו עוד 5% כדי להוריד את כל ההלוואות האחרות שלו ולהקל עליו, תנו את זה

ד"ר יוסי סעדון: גם כאן, בוא, סליחה שאני קצת שלילי בחלק מן הדברים

ד"ר יוסי סעדון:  אבל באופן כללי אנחנו מאוד מנסים לראות איפה אנחנו יכולים לסייע

ד"ר יוסי סעדון:  אבל בוא ניקח את ה-LTV הזה, את הנושא הזה

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו מדברים היום על 75% לדירה ראשונה, 70% דירה שנייה, 50% להשקעה

ד"ר יוסי סעדון:  בוא נסתכל מה היה קורה אם לפני כמה שנים המגבלה הייתה 90%

ד"ר שלמה נס: לא 90%, אמרתי 5% תוסיף

ד"ר יוסי סעדון: אוקיי, 80%, בסדר? 80% לדירה

ד"ר יוסי סעדון:  זה אומר שהיום המצב שבו בגללו אנחנו מתכנסים היום המצב היה הרבה יותר קיצוני

ד"ר יוסי סעדון:  בואו נתחיל מזה

ד"ר יוסי סעדון:  השאלה מה קורה, מה קורה כשאנחנו עכשיו משחררים את המגבלה הזאת

ד"ר יוסי סעדון:  לאן זה מוביל? האם זה מוביל לקנות את אותו נכס בדיוק שתכננתי, אבל אז אני עם יותר אשראי ואז אני קונה את אותו נכס או לחילופין - - -     

ד"ר שלמה נס: רק ללווים קיימים

ד"ר שלמה נס:  רק ללווים קיימים

ד"ר יוסי סעדון: לא, לא, רגע, שנייה, שנייה

ד"ר שלמה נס: ללווים קיימים

ד"ר שלמה נס:  הנה, הקלתי עליך

ד"ר יוסי סעדון: שנייה, ד"ר נס, ד"ר נס

ד"ר יוסי סעדון:  אוקיי, בסדר

ד"ר זיו נאור: אתה מדבר לכל מטרה?     

ד"ר יוסי סעדון: לא, אנחנו מדברים למעשה על משכנתה מראש של 75%

ד"ר יוסי סעדון:  על זה אתה מדבר, על ה-LTV של משכנתה שלוקחים אותה מראש

אברהם בצלאל: מה קורה בעולם בסיפור הזה? לא בישראל דווקא, בעולם כללית

אברהם בצלאל:  יש מגבלה או אין מגבלה?      

ד"ר יוסי סעדון: יש מגבלה

ד"ר יוסי סעדון:  אולי נמרוד?     

ד"ר נמרוד שגב: מגבלת LTV היא דבר מאוד מאוד מקובל בעולם

ד"ר נמרוד שגב:  אחת מהמגבלות הרגולטוריות הכי מקובלות בעולם

ד"ר נמרוד שגב:  יש שונות גדולה ברמות, באחוזים

ד"ר נמרוד שגב:  אבל זה מגבלה שהיא מאוד מאוד מקובלת

ד"ר נמרוד שגב:  ברוב המדינות יש מגבלת LTV כלשהי

אברהם בצלאל: אבל כמה? מישהו יודע להגיד לנו מה קורה?     

ד"ר זיו נאור: תלוי באיזה מדינה

ד"ר זיו נאור:  יש מדינות שהן שמרניות מאתנו, יש מדינות שהן פחות שמרניות מאתנו

אברהם בצלאל: בארצות הברית למשל, סתם?     

ד"ר זיו נאור: בארצות הברית, בדיוק, בארצות הברית הם היו פחות שמרניים מאתנו

ד"ר זיו נאור:  אבל זה חלק ממה שיצר אצלם את המשבר הכלכלי

ד"ר יוסי סעדון: ד"ר נס, מ-70% ל-75%, בסוף ה-5% האלה

ד"ר שלמה נס: ללווים קיימים תוסיף 5% לתקופת ביניים

ד"ר שלמה נס:  תקל עליהם

ד"ר יוסי סעדון: רגע, מה הכוונה? נראה לי שיש גם איזה משהו שבאמת אני רוצה להבין

ד"ר יוסי סעדון:  גם, לא, אם אנחנו מדברים, על מה אנחנו מדברים? הלוואות חדשות למשכנתה, משכנתה חדשה או שאנחנו מדברים על הלוואה לכל מטרה בהלוואות קיימות?     

ד"ר שלמה נס: גם וגם, אבל לווה קיים

ד"ר שלמה נס:  שכרגע נחנק עם הריבית הגבוהה שיש לו

ד"ר שלמה נס:  ואז הוא אומר אני רוצה לפרוס לתקופה ארוכה חלק מהמשכנתה

ד"ר שלמה נס:  הבנק אומר לו לא, אני לא יכול, כי אני מוגבל באחוז

ד"ר שלמה נס:  תוסיף 5%

ד"ר יוסי סעדון: אוקיי, למדתי את זה היום

ד"ר שלמה נס: לא הזרמת כסף למשק, לא שום דבר, רק הקלת על המצב הקיים

ד"ר יוסי סעדון: אני מבין

ד"ר יוסי סעדון:  הבנתי, עכשיו אני מבין

ד"ר יוסי סעדון:  אתה מתכוון, אגב, אם אתה עובר לבנק אחר באותה שנייה, אז אתה כן יכול לקחת את ה-LTV המקורי

ד"ר יוסי סעדון:  בסדר, אוקיי, הבנתי

ד"ר שלמה נס: טוב

ד"ר שלמה נס:  נושא אחר

קריאה: אגב, זה גם פה אותו דבר עם חברות הביטוח

קריאה:  צריך לזכור, שגם להם אין מגבלות

ד"ר יוסי סעדון: נכון

ד"ר יוסי סעדון:  יש ארביטרז' רגולטורי, מאוד משמעותי

ד"ר שלמה נס: אפשר לעשות

ד"ר שלמה נס:  רק תקלו, תקלו, כי זה חלק מההקלה

ד"ר שלמה נס:  הבנקים רוצים חבילת כלים לראות איך מקלים על הלקוח הספציפי הזה, להקל עליו

ד"ר שלמה נס:  והוא אומר תפרסו, לא יכול

ד"ר שלמה נס:  זה חלק מהמשחק הזה שיוכלו לעשות את זה

אברהם בצלאל: אנחנו נשמע איזה מילה גם מגב' נופר יעקב

נופר יעקב: תודה רבה, צוהריים טובים לכולם

נופר יעקב:  אנחנו בהתאחדות יועצי המשכנתאות בהחלט מרגישים את המצוקה של משקי הבית

נופר יעקב:  וכמו שאמרה ד"ר זיו, בהחלט אנחנו רואים את הבנקים נרתמים לאירוע, אבל עדיין זה לא חוסך מבנק ישראל לתת פתרונות למצב

נופר יעקב:  באמת, הנקודה הראשונה שדיברתם עליה והיא מאוד קריטית זה גמישות בניהול ההלוואה של ציבור הלווים

נופר יעקב:  כמו שעכשיו התאפשר לנו להאריך אותה, באותה קלות יתאפשר לקצר אותה

נופר יעקב:  וזה מאוד קריטי, גם הנושא של שמירת התנאים בהלוואה הקיימת לצורך הארכת הרכיב שהתייקר

נופר יעקב:  אם זה פריים או ריבית משתנה

נופר יעקב:  חשוב מאוד לא לפגוע בתנאי ההלוואה הקיימים

נופר יעקב:       ואני רוצה לגעת בנקודה של מחזור הלוואות והלוואות לכל מטרה

נופר יעקב:  היום משפחה שרוצה למחזר את ההלוואות הקצרות והיקרות שלה לתוך המשכנתה מוגבלת למימון של עד 50% מימון משווי הנכס

נופר יעקב:  בתקופת הקורונה אפשרתם הקלה עד 70%

נופר יעקב:  ונכון, אנחנו לא רוצים להגדיל את צריכת האשראי, אנחנו מבינים את המשמעות של התקופה ושל הצורך בהורדת האינפלציה

נופר יעקב:  אבל אנחנו נתקלים במשפחות רבות בקושי להתמודד עם עליית ההחזרים החודשיים דווקא של ההלוואות הקצרות והיקרות הללו ואין לנו פתרון

נופר יעקב:  והפתרון הוא בעצם לקחת משכנתה של מיליון שקלים ולפגוע בה, כדי להוריד את ההחזר החודשי

נופר יעקב:  במקום לקחת הלוואה של 150,000-200,000 אשראי צרכני להכניס אותו לתוך המשכנתה בפריסה נוחה יותר, בהחזרים נוחים יותר

נופר יעקב:  וזאת מצוקה מאוד גדולה ואנחנו חושבים שזה פתרון שכבר ממחר, כמו שאמר אדוני יושב הראש, כבר ממחר נוכל לתת בשורה לציבור הלווים אם בהחלט תפתחו את האפשרות הזאת, הוראת שעה לציבור המשכנתאות

ד"ר שלמה נס: הכנתם גם נייר מאוד יפה, אני קראתי אותו

ד"ר שלמה נס:  וזה חלק מהדברים שנמצאים פה לגבי הקנסות

ד"ר שלמה נס:  קנסות פירעון מוקדם

ד"ר שלמה נס:  אני מצטרף אליהם ואני מוסיף אותם למה שאנחנו גם כתבנו קצת על זה

ד"ר שלמה נס:  ואני מציע, כדי שזה יהיה יעיל ואפקטיבי, ויש בעיה פה, יש פה בעיה, והבנקים היום יש להם רווחים

ד"ר שלמה נס:  לא זה העניין שלהם

ד"ר שלמה נס:  שתחפשו דרכים גם איך להקל על הקנסות פירעון מוקדם בתקופה הזאת

ד"ר שלמה נס:  זאת הזדמנות

ד"ר שלמה נס:  דווקא זו הזדמנות מצדכם היום, כי הבנקים, אין בעיה

ד"ר שלמה נס:  ועכשיו כולנו מבינים את העניין הזה שכן כדאי לפעמים לעשות - - - משכנתאות

נופר יעקב: היום אנחנו צופים שהריביות ירדו ולכן המשכנתאות בריבית הקבועה מראש יש סיכון מובנה מאוד גדול לציבור נוטלי המשכנתאות

נופר יעקב:  וזו בהחלט נקודה שצריך לחשוב עליה בזמן הזה

נופר יעקב:  גם אולי לבטל את המגבלה הזאת בתקופת הזמן הזאת

נופר יעקב:  וגם כמובן לחשוב על שיטות אחרות לטיפול בעמלות פירעון מוקדם

ד"ר שלמה נס: אז יש לכם פה מגוון של דברים בעניין של הקנסות

ד"ר שלמה נס:  אני מצטרף לזה ובהחלט הזדמנות להקל קצת על הנושא הזה גם כן

אברהם בצלאל: רק עוד ככה, אנשים כבר אמרו, עוד איזה מילה נשמע מעו"ד חגית בן אהרון, כמה מילים

חגית בן אהרון: שלום וברכה

חגית בן אהרון:  אני ממש שמחה להיות כאן ולהביא את הקול של אנשי השטח

חגית בן אהרון:  אני עורכת דין שמתמחת במקרקעין וחוזים

חגית בן אהרון:  ומנהלת פרויקטים בנדל"ן, כך שאני מכירה גם את הצד של היזמים וגם את הצד של הרוכשים הפשוטים

חגית בן אהרון:  ואני חושבת שבאמת, צריך לבדל בין בעלי דירה יחידה שלקחו משכנתה על קורת גג, משהו בסיסי, שכל בן אדם רוצה לעצמו

חגית בן אהרון:  לבין משקיעים, כאלה שלקחו מימון עסקי וכל זה

חגית בן אהרון:  יושבים אצלי אנשים במשרד שלפני שנה ושנה וחצי באו בהתרגשות, שתו לחיים, קנו את הדירה הראשונה שלהם או שדרגו לדירה נוספת

חגית בן אהרון:  והייתה שמחה

ד"ר שלמה נס: דירה גדולה יותר, לא דירה נוספת, דירה גדולה יותר

חגית בן אהרון: לדירה, סליחה, לדירה גדולה יותר

חגית בן אהרון:  שדרגו את עצמם, שדרגו את החיים, התקדמו קדימה

חגית בן אהרון:  וכל כך שמחתי בשבילם

חגית בן אהרון:  והיום הם באים אליי אחרי שהיה להם יועץ משכנתה והם ישבו מול פקידי הבנק והיה להם סוג של הסתמכות וודאות כלכלית

חגית בן אהרון:  זה לא אנשים מופרעים, זה לא אנשים שחיים מעבר ליכולות שלהם

חגית בן אהרון:  והם באמת, כמו שאמר ד"ר שלמה נס, הם לקחו את המשכנתה עד המקסימום של ההחזר שהם יכלו, שהם ידעו שהם יכולים לעמוד בו

חגית בן אהרון:  ואף אחד לא צפה את השיטפון הזה שיתחיל ממרץ-אפריל 2022

חגית בן אהרון:  הם באים אליי היום, עוד לפני שעברו 18 חודש מהרכישה שלהם, הם רוצים כבר למכור את זה

חגית בן אהרון:  ואני רק מנסה להחזיק אותם עוד חודש ועוד חודשיים, לפחות שלא ישלמו את מס השבח שחל עליהם על הדירה

חגית בן אהרון:       אבל היום, זה עצוב להגיד, אם הם ירצו לחזור לדירה הקטנה הקודמת שלהם, בגלל האינפלציה הם כבר לא יוכלו לחזור לדירה הקטנה

חגית בן אהרון:  זאת אומרת, הם עשו כזה מהלך שטותי

חגית בן אהרון:  למרות שהם התייעצו עם אנשים מאוד חכמים, אבל אף אחד לא היה נביא להגיד להם מה הולך להיות

חגית בן אהרון:  והם בעצם לא יכולים לחזור לשכונה הקודמת שלהם

חגית בן אהרון:  אחרי שהם העבירו ילדים, מוסדות לימוד

חגית בן אהרון:  והם לא יכולים להגיע למצב כלכלי שפוי

חגית בן אהרון:  הם הולכים לעבור לדירות שכורות

חגית בן אהרון:  אני לא יודעת מה קורה

חגית בן אהרון:  אבל זה ממש משבר עצוב

חגית בן אהרון:       נכון, יש אינפלציה והכלי באמת האפקטיבי שבחרתם לעשות זה לעלות את הריבית

חגית בן אהרון:  אבל צריך לבדל, באמת העלאת הריבית היא כלי משמעותי

חגית בן אהרון:  ובאמת אנחנו רואים את התוצאות, שוק הנדל"ן בעצירה, הטירוף נעצר

חגית בן אהרון:  הייתי עושה עסקאות, כמו שהגדרתי את זה, זה היה ממש תקופה של שנה וחצי של רעידת אדמה בשוק הנדל"ן

חגית בן אהרון:  הייתי פותחת את המשרד שלי ב-23:00-24:00 וגם עורכי דין חברים זה מה שהם עשו

חגית בן אהרון:  למה? כדי שתבואי עכשיו לעשות את העסקה, כדי שהמוכר לא יעלה את המחיר מחר

חגית בן אהרון:  אם אנחנו לא נחתום היום על מסמך, אז מחר הדירה תהיה ב-50,000-100,000, סכומים עפו באמת בלי קשר לגבול המציאות

חגית בן אהרון:       אז אין מה לומר שהעלאת הריבית היא בעצם עשתה איזה שהוא מעצור

חגית בן אהרון:  אנשים התאפסו על עצמם, המחירים התאפסו על עצמם

חגית בן אהרון:  אני מקווה גם שתהיה איזה שהיא ירידה להיגיון, למחיר הגיוני

חגית בן אהרון:  אבל אי אפשר לתת לאנשים האלה שבעצם קנו לעצמם דירה יחידה או שדרגו את החיים שלהם, לתת להם מכה על מכה על מכה

חגית בן אהרון:  אני חושבת שהצעת החוק שאברהם בצלאל, חה"כ בצלאל מקדם, בעצם סוג של מענק לרוכשי דירה יחידה, שיש, אפשר לעשות מנגנונים שמזהים את רוכשי הדירה היחידה

חגית בן אהרון:  זה לא קשור לבנקים

חגית בן אהרון:  הבנקים מעלים ריבית בצורה רוחבית כי זו המטרה של עצירת האינפלציה

חגית בן אהרון:  אבל המדינה בתור רגולטור ובתור זו שנהנית מהמס על רווחי ההון האדירים האלה שנגבים מהמשכנתה שעולה ומהריביות שעולות במגזר העסקי ובכלל המגזרים, וגם מהמשקיעים, פשוט לעשות החזרה

חגית בן אהרון:  כל חודש

חגית בן אהרון:  כמו שהיה מענקי קורונה חודשיים, גם יהיה מענק חודשי לבעלי דירה יחידה, מרווחי ההון האלה

חגית בן אהרון:  זה ייתן להם את האוויר לנשימה ויאזן את הבחירה שהם אוכלים את עצמם

חגית בן אהרון:  זה אולי גם באמת יעזור להם להישאר עם ההחלטה שלהם ועם הדירה שלהם

חגית בן אהרון:  שלא נוצף פה בדירות שיוצאות לשוק ללא קונים

אברהם בצלאל: טוב, בסדר

אברהם בצלאל:  שמענו

אברהם בצלאל:  גיל יהלום, איגוד היועצים

אברהם בצלאל:  כמה מילים גם ממש בקצרה

אברהם בצלאל:  רק בקצרה בבקשה, כי גם הזמן קצר

גיל יהלום: שתי דקות על השעון

גיל יהלום:  אנחנו מדברים על המשכנתה, אבל אנחנו לא יכולים להתנתק מסך ההתחייבויות של משק בית

גיל יהלום:  דובר פה על עלייה של 800 שקלים, 1,000 שקלים

גיל יהלום:  עם כל הכבוד לסכום, אני לא חושב שזה מה שמכביד על המשפחה, לסך כל ההתחייבויות של ה-ביחד, הם אלו שגורמים למשפחה להגיע למצב שהם לא יכולים לעמוד בתשלומים

גיל יהלום:  או במילים פשוטות ההלוואות הצרכניות שהם לקחו, לרוב לקנות דירה צריך הון עצמי

גיל יהלום:  היום במחירי הדירות, כדי לעמוד בהון העצמי הנדרש הם לוקחים הלוואות מכל הבא ליד

גיל יהלום:  מקרן השתלמות, מהבנק

גיל יהלום:  ואלו הסכומים שלמעשה מכבידים עליהם

גיל יהלום:       כדי לפתור את הבעיה הזאת, ודיברו על זה כאן, לעלות את ה-LTV מ-50, אפילו כהוראת שעה

גיל יהלום:  מ-50% ל-70%

גיל יהלום:  אני מדבר על משכנתה קיימת

גיל יהלום:  לצורך סגירת ההלוואות הצרכניות, לא להגדיל את האובליגו שלהם, אלא אך ורק לצורך סגירת ההלוואות הצרכניות

גיל יהלום:  ואז למעשה היתרה הפנויה תהיה הרבה יותר נורמלית למשק בית

גיל יהלום:       הדבר האחרון, ובזה אני אסיים

גיל יהלום:  דיברו פה על הקפאת העלאת הריבית לתקופה מסוימת

גיל יהלום:  אני חושב, לא נכנס לוויכוח באמת אם זה נכון או לא נכון, בין שני צידי השולחן פה

גיל יהלום:  אבל אם יוחלט כן לבצע את זה, אני חושב שחובה עלינו, חובה על הבנקים להסביר ולהנגיש ללווים את המשמעות הכספית של המהלך הזה

גיל יהלום:  שידעו מה המחיר שהם ישלמו על ההקפאה הזאת

גיל יהלום:  יתכן וחלק מהם יאמרו לא בשבילנו, אנחנו מעדיפים לשלם

גיל יהלום:  כי בסופו של דבר כל אחד רוצה להקפיא, אבל הוא צריך להבין את המשמעות של מחיר הכסף

אברהם בצלאל: תודה

אברהם בצלאל:  תודה גיל

אברהם בצלאל:  עוד, ככה בשתי מילים את שרון לוין, עמותת "פעמונים"

אברהם בצלאל:  רק בקצרה

שרון לוין: בקצרה, כן, תודה

שרון לוין:  אז ב-"פעמונים" אנחנו מלווים משפחות להתנהלות כלכלית נבונה

שרון לוין:  מלווים משהו כמו 12,000 משפחות בשנה, בעזרת המתנדבים שלנו

שרון לוין:  בכל הארץ, פריפריה ומרכז אנחנו רואים את נטל המשכנתאות באמת שמאוד מאוד משפיע על התנהלות משק הבית והעומס על התקציב המשפחתי

שרון לוין:  מתחברת מאוד למה שגיל אמר, בנושא הזה של להסביר למשפחות מה זה אומר עליית הריבית

שרון לוין:  זאת אומרת, הרבה פעמים מדברים על עליית ריבית וזה נראה להם באחוזים נמוכים, וזה נראה להם אה, בסדר, אז אני אקח את ההלוואה הזאת, כי זו נשמעת לי הצעה טובה

שרון לוין:  והם לא מבינים את המשמעות של מה זה אומר לאורך זמן

שרון לוין:  ולכן אנחנו כן היינו רוצים לראות שההסבר על ידי הבנקאים יהיה במילים פשוטות, בהסבר שאנשים יכולים להבין אותו בכסף, לאו דווקא באחוזים של ריבית, כדי שזה יהיה מובן וברור

שרון לוין:       וגם מתחברת לכל מה שנאמר כאן על הוויתורים שאנשים עושים כדי לעמוד בהחזר הזה

שרון לוין:  זה ויתורים על מזון בסיסי, על תרופות, על חוג לילד

שרון לוין:  באמת דברים מאוד מאוד בסיסיים, כדי שאנשים יוכלו לעמוד בכל ההחזרים ובכל ההלוואות שהם לקחו

שרון לוין:  אז צריך לקחת, לראות את כל התמונה ולא רק את הסיפור של המשכנתאות

שרון לוין:  תודה

אברהם בצלאל: יש נקודות נוספות?     

ד"ר שלמה נס: בקצרה נעבור כמה נקודות נוספות, בקצרה

אברהם בצלאל: עו"ד שימי גרוס, בבקשה

שמעון פרס: טוב, אנחנו, קודם כל, בהמשך לכל מה שאמרו, אז כל המסמך הזה נולד בעצם מהשטח

שמעון פרס:  מאנשים שאנחנו שמענו אותם ודיברנו איתם ובדקנו וקראנו ולמדנו

שמעון פרס:  עכשיו, אחת הבעיות שיש, שגם זה קשה לנו להבין למה זה קורה

שמעון פרס:  כל הסיפור של משכנתה מדרגה שנייה

שמעון פרס:  או אנשים שלקחו משכנתאות בעבר או אנשים שיש להם משכנתה שכבר היא תקופה ארוכה או סכום נמוך או ערך הדירה שלהם עלה

שמעון פרס:  והם כרגע לחוצים בכסף מסיבה כזו או אחרת

אברהם בצלאל: למה לא כל כמה שנים בודקים באמת את ערך הדירה?     

שמעון פרס: שנייה רגע, חה"כ בצלאל

אברהם בצלאל: הוא קנה דירה ב-80,000 דולר, ב-100,000 דולר והיום הדירה שלו שווה 2 מיליון

אברהם בצלאל:  אז אוטומטי האחוזים שלהם אחרים לגמרי

אברהם בצלאל:  סתם, למה לא? בפרט בתקופה כזאת

שמעון פרס: גם על זה כתבנו, זה סעיף

ועדת הכלכלה): אתה יודע שבדוחות הכספיים שינו, כבר לא רושמים את המחיר ההתחלתי, אלא מחיר עכשווי עכשיו

ועדת הכלכלה):  נכון? בדוחות כספיים של חברות וזה

ד"ר זיו נאור: גם פה הם רשאים אבל

אברהם בצלאל: עוד פעם ה-"רשאים"

אברהם בצלאל:  ד"ר זיו, רשאים ורשאים, נו, אז מה אנחנו? ואם הבנק לא ירצה לתת את הדברים האלה ואין לו שום עניין

אברהם בצלאל:  בסוף צריך שיהיה, כשאתם רוצים אתם יודעים לתת החלטות ולהגיד את מה שאתם רוצים

ועדת הכלכלה): לא שמענו את הבנקים עדיין

אברהם בצלאל: ואיך אומרים? להעביר את ההנחיות

אברהם בצלאל:  וכשזה, אומרים רשאי, רשאי

אברהם בצלאל:  כן

שמעון פרס: אגב, הבנק מקבל מבנק ישראל 'רשאי'

שמעון פרס:  מבחינת הבנק הוא נותן כסף, הוא מרוויח מזה

שמעון פרס:  רק שבא בן אדם ורוצה לקחת משכנתה מדרגה שנייה, קורים שני דברים שלשניהם יש, בגדול, במבחן התוצאה, יש להם קשר

שמעון פרס:  הדבר הראשון זה שהבנק מסרב לתת משכנתה מדרגה שנייה

שמעון פרס:  כי החוק אומר לו אתה רשאי, אתה לא חייב

ד"ר זיו נאור: לא, לא

ד"ר זיו נאור:  פה ספציפית הם צריכים, אלמלא מצב שיש להם סירוב סביר

שמעון פרס: סירוב סביר

שמעון פרס:  אבל אני יכול להביא לכם ערימה של מכתבים מה זה סירוב סביר

שמעון פרס:  הבנק אומר תשמע, אני לא מקבל את השמאות שלך, אני לא מקבל את ההכנסות שלך

ועדת הכלכלה): מה אתה רוצה?     

שמעון פרס: אני רוצה שברגע שזה מגיע עד למצב השוק של היום, למשל עד 75% מערך הדירה, חייבים לתת משכנתה מדרגה שנייה

שמעון פרס:  אלא אם יש נסיבות, אגב עילת הסבירות

שמעון פרס:  אלא אם יש נסיבות חריגות שלא לתת

ועדת הכלכלה): אבל זה מינוף אדיר מאוד

שמעון פרס: לא, עד 75%

שמעון פרס:  יש היום לבן אדם 30%

ועדת הכלכלה): אתה קונה דירה, מתחיל לקנות, אז אומרים לך 75%

ועדת הכלכלה):  לאט לאט אתה מחזיר אותה ואתה בא ואומר שכל שלב - - -     

שמעון פרס: פה הערך של הדירה קפץ

שמעון פרס:  בא בן אדם, קנה דירה, הבניין שלו עבר תמ"א

שמעון פרס:  הדירה שלו, הערך שלה עלה ב-30%

ועדת הכלכלה): אני לא בעד זה

ועדת הכלכלה):  לא בעד זה

ועדת הכלכלה):  כי זה יגרום לאנשים למנף את עצמם כל הזמן

שמעון פרס: אז קודם כל, אפשר לעשות את זה כהוראת שעה

שמעון פרס:  אפשר לעשות את זה כהוראת שעה

שמעון פרס:  אפשר לקרוא את זה רק להלוואות קיימות

שמעון פרס:  אבל כל הסיפור הזה, כל הסיפור, אנשים היום בקושי, רוצים לקבל עוד כסף

ועדת הכלכלה): אתה מדבר על מי שלקח משכנתה?     

שמעון פרס: מי שלקח הלוואה קיימת

ועדת הכלכלה): או לעסק, לעסק

שמעון פרס: לא, לא, אנחנו מדברים רק על דירות, אנחנו לא בעסקים

ועדת הכלכלה): דירה, אם אנחנו פותרים לו את הבעיה של הריבית, אי אפשר את כל המהלכים לשים על אותו סל

ועדת הכלכלה):  אם אתה פותר לאנשים את הבעיה למשל עכשיו, עם התוספת

שמעון פרס: אנחנו מביאים רעיונות

שמעון פרס:  אנחנו נראה מה בסוף הכי יעיל

ועדת הכלכלה): בסדר, אין בעיה

ועדת הכלכלה):  אבל אם אתה פותר את הבעיה כרגע של התוספת ריבית, אוקיי? ופריסה מחודשת, מה אתה צריך את כל הדברים מסביב?     

שמעון פרס: עכשיו, כהמשך לכך, כשבא בן אדם וכן רוצה לחדש את המשכנתה או לשחלף אותה או הוא זכאי לקבל משכנתה מדרגה שנייה, גם לפי שיטת הבנק, באים וכל כך הרבה מקשים עליך

שמעון פרס:  איך אמרו לי אנשים? זה מוציא את כל החשק

שמעון פרס:  לך תתחיל להביא, הבנק מכיר אותך, אבל עדיין לך תביא, תתחיל להביא שמאות חדשה, תתחיל להביא, בוא נבחן את ההכנסות שלך מחדש, בוא תפתח תיק מחדש

גיל יהלום: חריגת בנייה חייבים שמאות

גיל יהלום:  אולי יש חריגת בנייה?     

שמעון פרס: אבל אתה כבר עם המשכנתה על זה

שמעון פרס:  אז מה אם יש חריגת בנייה? אני לא משנה לך בטאבו שום דבר

שמעון פרס:  אתה נתת לי, להיפך, הערך של הדירה יכול - - -     

גיל יהלום: אם תהיה חשוף לעוד סכום? חייבים שמאות

שמעון פרס: אבל הבנק יש לו שמאות כבר

שמעון פרס:  יש לו שמאות

גיל יהלום: לפני 15 שנה

שמעון פרס: בסדר

שמעון פרס:  אז מה יכול להיות, שהערך רק עלה

קריאה: הדירות לא ירדו

שמעון פרס: הדירות לא ירדו ב-15 שנה האלו

שמעון פרס:  אתם מאוד מקשים על האנשים, מאוד מקשים על האנשים לקחת את המשכנתה מחדש ואנשים מתייאשים

אברהם בצלאל: ב-15 שנה האלה הדירות עלו פי שלוש ופי ארבע

גיל יהלום: אתם מסתכלים על המחיר, אבל יש פרמטרים נוספים בשמאות, זה לא רק המחיר

ד"ר שלמה נס: אני אציין כמה נקודות בקצרה, נוספות

ד"ר שלמה נס:  השארתי לסוף את הדברים הפחות

ד"ר שלמה נס:  אחד, חלק מהבנים, ואני אומר את זה לחיוב, בסדר? בנק הפועלים ספג שלוש פעמים את עליית הריבית על המשכנתאות

ד"ר שלמה נס:  חלק גדול מהבנקים לא עשו את זה

ד"ר שלמה נס:  אני חושב שבנק ישראל יכול במקרים מסוימים בהחלט להגיד לבנקים עליית הריבית הזאת לא מעלים את המשכנתאות

ד"ר זיו נאור: כל הבנקים עשו משהו, ואני אשמח שהם יסבירו מה הם עשו

ד"ר זיו נאור:  כי זה באמת, הם עשו צעדים מאוד מאוד יפים

ד"ר שלמה נס: בסדר, אבל לא כולם עשו את זה

ד"ר שלמה נס:  ולכן יש להם מספיק אפשרות לספוג חלק מעליית הריבית הזאת שבאמת לא צריכה לחול - - -     

אברהם בצלאל: ד"ר נס, אם אנחנו כבר מדברים עליהם אישית, אז בוא, הנה הם נמצאים פה

אברהם בצלאל:  אז שלפחות יגידו בקצרה ממש אבל

ועדת הכלכלה): אני חייב ללכת

אברהם בצלאל: לא, לא היית רוצה, ברגע שמדברים

ועדת הכלכלה): לא, אתה תישאר

ועדת הכלכלה):  אני חייב, יש לנו ישיבות שקשורות למוסכים ולביטוחים עוד מעט

ועדת הכלכלה):  אני רק ממתין לכם קצת לתשובות

ועדת הכלכלה):  תשקלו גם את העניין של ה-50%-70%, זה גם כן יכול לסייע המון

ועדת הכלכלה):  אבל תשובה מהירה תנו על הנושא הזה

אברהם בצלאל: אנחנו לא רוצים למרוח את הדבר הזה

אברהם בצלאל:  אני חשבתי שכבר היום נצא פה עם בשורה

ועדת הכלכלה): בסדר, אז נצא בעוד שלושה ימים, לא נורא

ועדת הכלכלה):  שהם יבדקו את העניינים

אברהם בצלאל: איך ינון אמר קודם? הם לא יגיעו לדיון הבא

אברהם בצלאל:  אבל אצלך הם יגיעו אני מאמין

ועדת הכלכלה): למה שלא יגיעו?     

ד"ר זיו נאור: הדיון שלא הגענו אליו זה היה דיון שנקבע בזמן דיוני ריבית ובנק ישראל לוקח את דיוני הריבית ברצינות גדולה מאוד

ועדת הכלכלה): כל הדוקטורים דנים על הריבית?     

ד"ר זיו נאור: רובם

ועדת הכלכלה): מה, את רצינית? חשבתי שאתם לוקחים את הריבית של ארצות הברית

ועדת הכלכלה):  טוב

ועדת הכלכלה):  אז אני הולך, אבל תסלחו לי, בסדר?     

ד"ר שלמה נס: תודה רבה לך

ועדת הכלכלה): אז אני מחכה לך עד יום ראשון

ועדת הכלכלה):  ניתן להם עד יום ראשון

ד"ר זיו נאור: לחשוב, שנייה

אברהם בצלאל: זה לא לחשוב

אברהם בצלאל:  אני מבין שאתם חושבים

אברהם בצלאל:  אני מנקודת הנחה שאתם כבר תקופה ארוכה שומעים את הציבור

אברהם בצלאל:  אין לי ספק, אתה אומר אני מבאר שבע, ד"ר סעדון, משלנו, לא? אני אומר, איך אתה אומר? אתה נמצא בבאר שבע, שכונה ד', מכיר את האנשים, פוגש אותם

אברהם בצלאל:  אין לי ספק שאתה גם שומע את רחשי הציבור

אברהם בצלאל:  הרי זה לא, המסמך הזה לא נולד ביום אחד או באיזה גחמה או איזה חלום בלילה שהחלטנו לעשות את הדבר הזה

אברהם בצלאל:  יושבים, שומעים את האנשים תקופה ארוכה

אברהם בצלאל:  יושבים פה אנשים רציניים

אברהם בצלאל:  לכן אני אומר, כשאתם אומרים שאתם צריכים לחשוב, אני מבין שגם אתם חושבים על פתרונות כל הזמן

אברהם בצלאל:  פה יש, איך אומרים? מנסים פה לעזור או לנווט או יותר למקד

אברהם בצלאל:  אבל בוודאי שנרצה לשמוע מבחינתכם, מבחינת בנק ישראל, מה אתם חושבים שצריך לעשות במיידי? כי צריך לעשות משהו במיידי

אברהם בצלאל:  זה לא דיונים שצריכים לחשוב מה נעשה עוד חצי שנה או עוד שנה? אנחנו צריכים כאן ועכשיו לעשות את זה

ד"ר זיו נאור: אז בנק ישראל לקח את הבנקים לשיחה והסביר להם שאנחנו מצפים מהם לקחת חלק בסיפור

אברהם בצלאל: כן, אבל 'רשאים'

ד"ר שלמה נס: זה לא מספיק

צגה מלקו: אבל כל עוד שאין הנחיה, אין הנחיה, וזה לא מחייב אותם

אברהם בצלאל: בואו נשמע את הבנקים

גלי כספרי: גלי כספרי, איגוד הבנקים

אברהם בצלאל: אז את מדברת בשם כל הבנקים?     

גלי כספרי: כן

גלי כספרי:  כל הבנקים שחברים באיגוד הבנקים

גלי כספרי:  קודם כל, אני רק כהערת אגב, דובר פה רבות על מה שהיה במשבר הקורונה

גלי כספרי:  אז אני רוצה להזכיר לכולם שבמשבר הקורונה, במרץ 2020, עם הסגר הראשון, הבנקים מיהרו ועוד לפני שהיו הנחיות והוראות וכו' וכו' ועוד לפני שהיו מתווים, הציעו הצעות מאוד משמעותיות לכל ציבור נוטלי המשכנתאות

גלי כספרי:  של גרייס ודחייה והקפאות ופריסה וכו' וכו'

גלי כספרי:  ואגב, מעט מאוד אנשים ניצלו את זה

גלי כספרי:  למה מעט מאוד אנשים ניצלו את זה? כי רוב האנשים שיכולים לעמוד בהחזרים לא רוצים להגדיל את ההלוואה שלהם

גלי כספרי:       ואחר כך, לא היו הוראות של בנק ישראל, אלא היה הסדר

אברהם בצלאל: את מסתמכת על מה שאמרנו פה, שבסוף כשנותנים יותר או אשראי במקום 50 ל-70, אנשים לא ייקחו יותר סתם או יגדילו סתם דירה

אברהם בצלאל:  זה דווקא נותן, איך אומרים?     

גלי כספרי: אבל גם אז לא הייתה הוראה, היה הסדר של הבנקים

גלי כספרי:  הסכם וולונטרי

צגה מלקו: אבל לא היה ריבית גבוהה

צגה מלקו:  הריבית לא עלתה באותה תקופה

גלי כספרי: אבל אז, כזכור, היה משבר נוראי

גלי כספרי:  עשרות אלפי אנשים יצאו לחל"ת, לא קיבלו משכורות

גלי כספרי:  עסקים לא עבדו, המשבר היה הרבה יותר דרמטי ממה שקורה עכשיו

צגה מלקו: בדיוק

גלי כספרי: עכשיו רגע, זה היה בקורונה

גלי כספרי:  זאת אומרת, לא הייתה הוראה, היה הסדר וגם אותו מעט ניצלו

צגה מלקו: אין מה להשוות

צגה מלקו:  אין מה להשוות

גלי כספרי: אז היה משבר הרבה יותר חמור, אני מסכימה

צגה מלקו: אבל אין מה להשוות

גלי כספרי: בדיוק

גלי כספרי:  עכשיו, לגבי מה שקורה עכשיו, יש הרבה צעדים

אברהם בצלאל: אני אגיד רק מילה אחת, אתם לא רואים את המצב הדרמטי בגלל שאתם אומרים שאת המשכנתאות אנשים משלמים

אברהם בצלאל:  אבל בסוף זה על חשבון מלא דברים אחרים ובסוף גם זה יקרוס יום אחד

אברהם בצלאל:  אם אנחנו לא נעצור כאן ועכשיו המשבר יהיה הרבה יותר חמור

גלי כספרי: אני רוצה, אני רוצה להסביר

אברהם בצלאל: כי זה לא בתקופת הקורונה שאנשים לא עבדו ואמרנו בואו נבוא

אברהם בצלאל:  אנשים עובדים והם לא עומדים בזה, וברגע שהם יקרסו אז לא יעזור שום דבר

אברהם בצלאל:  כל דבר שנעשה לא יוציא אותם מהדבר הזה

גלי כספרי: אתה צודק אדוני

גלי כספרי:  ולכן מה שכל הבנקים עושים דבר ראשון זה לעבור על כל רשימות הלווים שלהם ולראות למי מהלווים עלולה להתעורר בעיה

גלי כספרי:  אנחנו מנסים לנטר ולראות מי מהלווים ייקלע לקשיים ולנסות לפתור לו את הבעיה מוקדם ככל האפשר

גלי כספרי:  כי מוסכם שככל שמחכים עם הבעיה הזאת היא עלולה להיות גדולה יותר

גלי כספרי:  ולכן כבר בשלב הזה עושים את הניטור הזה, עוברים על הלווים, רואים למי יכולה להיות בעיה

גלי כספרי:  וכשמאתרים את הלקוחות האלה, הבנקים מציעים סל של פתרונות

גלי כספרי:  לכל בנק יש פתרונות שונים

גלי כספרי:  אני אגיד פה כמה מהצעדים שנעשים: צעד אחד למשל, ספיגת חלק מעליית הריבית

גלי כספרי:  צעד שני תשלום ישיר ללווה של סכום מסוים ללקוח שעלה לו הריבית בסכום מסוים, נותנים לו איזה שהוא סכום מתוך העלייה הזאת

גלי כספרי:  הבנק נותן לו כסף

גלי כספרי:  צעד נוסף זה מתן הלוואה ללא ריבית וללא הצמדה, שוב, עבור אותה עלייה של ריבית שהלקוח ספג

גלי כספרי:  צעד נוסף זה צמצום או ביטול של ריבית האוברדראפט ללקוח שיש לו משכנתה

גלי כספרי:  צעדים נוספים זה מחזור ההלוואה, זה פריסת ההלוואה לתקופה ארוכה יותר

גלי כספרי:  זה פריסה רק של חלק של הפריים, זו הקפאה זמנית

גלי כספרי:  כל הצעדים האלה, ויכול להיות שעכשיו שכחתי משהו

גלי כספרי:  כל הצעדים האלה הבנקים כבר היום עושים

גלי כספרי:  אבל שוב, זה חשוב מאוד שזה יאמר

גלי כספרי:  נכון לעשות את הצעדים האלה רק עבור לקוחות שבאמת עלולים להיקלע לקשיים

גלי כספרי:  לא עבור כלל הלקוחות

גלי כספרי:  זה לא יהיה נכון

גלי כספרי:  תודה רבה

אברהם בצלאל: אפשר להתייחס רק למה שאמרת? למה הציבור לא יודע אם זה מספיק או הסברה? אני מדבר גם על הדברים שנעשים וקורים

אברהם בצלאל:  בסוף, איך אומרים? יש עוד ציבור שאתה לא מכיר בו, אולי שאתם לא מזהים אותו

גלי כספרי: קודם כל, גם הישיבה הזאת, גם הישיבה הזאת, אני חושבת שאחד הדברים הטובים שייצאו ממנה, אם כתוצאה מזה אנשים יהיו יותר מודעים לאפשרויות האלה

גלי כספרי:  אני חושבת שטוב שיש ישיבה כזאת

גלי כספרי:  ומעבר לזה, הבנקים בהחלט - - -     

אברהם בצלאל: כן, אבל למה הבנקים כבנקים לא דואגים להסברה?     

גלי כספרי: הבנקים עושים קמפיינים

צגה מלקו: אם הלקוח מבקש הם לא נותנים את המידע

גלי כספרי: ומדברים באופן ישיר עם הלקוחות שלהם שזקוקים לסיוע הזה

גלי כספרי:  בשביל זה לא צריך קמפיין, בשביל זה אפשר לדבר באופן ישיר עם הלקוח שזקוק לזה

קריאה: לא נראה לי שאתה יכול לפספס את הקמפיינים שיש היום בתקשורת

אברהם בצלאל: זה על משהו אחר, זה לא על זה

קריאה: זה לא על משהו אחר, זה על זה

גלי כספרי: בהחלט יש קמפיינים, יש פרסום, יש הסברה

גלי כספרי:  ופנייה ישירה ללקוחות שהבנקים מאתרים ככאלה שזקוקים לסיוע הזה

גלי כספרי:  ושוב, כל דבר שיעלה את מודעות הציבור, כמו הישיבה הזאת, אני חושבת שזה טוב לכולם

שמעון פרס: האם הבנקים למשל הוציאו מכתבים, כמו שמוציאים דוח שנתי כזה? האם שלחו לכל מי שיש לו משכנתה, בוא תדע יש לך אפשרויות אחת, שתיים, שלוש, ארבע, חמש?     

גלי כספרי: הבנקים פונים

גלי כספרי:  דווקא מכתבים אני חושבת שזה לא ערוץ התקשורת הכי יעיל

גלי כספרי:  הבנקים מרימים טלפונים, פונים ללקוחות ומגיעים ללקוחות שזקוקים לכך

גלי כספרי:  יכול להיות שיש פספוס, יכול להיות שצריך לשפר, אבל הבנקים עושים את זה

ד"ר שלמה נס: אני לא קיבלתי טלפון מהבנק

קריאה: גם אני לא קיבלתי

ד"ר זיו נאור: חלק גדול מהצעדים לא תלויים - - - בלקוחות והם מתבצעים באופן אוטומטי

אברהם בצלאל: לא, אני אגיד לכם את האמת, יש לי איזה תחושה שאנחנו כאילו נמצאים במקום אחר

אברהם בצלאל:  כאילו, אנחנו שומעים את רחשי הציבור, שומעים את זה קצת אחרת

אברהם בצלאל:  ואתם מדברים פה כאילו, בכל אופן, את כאחראית על כל איגוד הבנקים, שהכול טוב והכול יפה

אברהם בצלאל:  ודואגים, איך אמרת? אולי מפספסים משהו

אברהם בצלאל:  אז חבל שהציבור לא מרגיש את זה ככה

אברהם בצלאל:  אם זה כל כך טוב וכל כך נכון ומגיעים באמת, איך את אומרת? או שאפילו נותנים להם כסף

אברהם בצלאל:  כל כך הרבה דברים, כל בנק מה שהוא עושה

אברהם בצלאל:  אנחנו לא מרגישים את זה בלקוחות

גלי כספרי: אז קודם כל, חלק מהצעדים, כמו שנאמר פה

אברהם בצלאל: אני יכול להגיד לכם שאין יום שאני וצוות לשכתי מקבלים טלפונים או מיילים, אין יום

אברהם בצלאל:  ואיפה שאת הולכת, בכל מקום, גם בשבת, כן? הדבר מהדברים שהכי מדברים איתך זה על נושא המשכנתאות

אברהם בצלאל:  אז אני אומר, אם המצב כל כך טוב אז למה הציבור לא יודע את זה?     

צגה מלקו: אני רוצה גם להוסיף פה

אברהם בצלאל: זה נשמע כזה ורוד

צגה מלקו: בדיוק

צגה מלקו:  אם זה כמו שאת מספרת, הלקוח הפוטנציאלי הולך לקרוס, קשה לו, הבנק פונה אליו וכל זה, אני מאמינה שלא הייתי צריכה לקבל גם אני פנייה

צגה מלקו:  גם לא היינו צריכים לשבת היום בוועדה פה

צגה מלקו:  אבל יש משהו

צגה מלקו:  אם בן אדם, נגיד הלקוח פונה, אולי עוזרים לו

צגה מלקו:  אבל אם כל עוד שאין מודעות הזאת, יכול להיות שיש אנשים שגם לא צריכים את זה, יכולים לעמוד בזה

צגה מלקו:  אם אין מידע, איך ידע?      שנית, אני מקבלת המון פניות

צגה מלקו:  המון פניות

צגה מלקו:  אנשים אומרים לי שמעי, הגיע ל-1,200 שקלים החזר חודשי

צגה מלקו:  גם תוסיפו, זה לא רק משכנתה

צגה מלקו:  דברים יקרים, כל הדברים

צגה מלקו:  הנה, עכשיו חופש גדול, ילדים צריכים להיות בקייטנה, נופש, הכול עולה

צגה מלקו:  אז קורסים

צגה מלקו:  אז אני חושבת שיש משהו, כאילו אין קשר בין בנקים לציבור

צגה מלקו:  אני מרגישה ככה מהישיבה שלנו היום

צגה מלקו:  אז אני מצפה מכם, לפחות במידה מסוימת, אולי תפרסמו משהו

צגה מלקו:  אולי תהיה הודעה, או שתהיה הודעה אחידה

אברהם בצלאל: אני מסכים להיות הפרסומאי שלכם, תעבירו לי רק את כל הפרטים, נעביר את זה הלאה

אברהם בצלאל:  לא, אולי באמת, איך אמרת? אולי הישיבה הזאת עוזרת

אברהם בצלאל:  לפחות, אין בעיה, תביאו את כל הפרטים

ד"ר שלמה נס: קודם כל, כתבנו בנייר על חינוך כלכלי שכדאי להרחיב את המידע

ד"ר שלמה נס:  ויש מאבק בין הבנקים על השירות ודברים אחרים

ד"ר שלמה נס:  כולם רואים את זה

ד"ר שלמה נס:  אבל חלק גדול מהציבור שיש לו משכנתה לא יודע מה לעשות היום

ד"ר שלמה נס:  לא מבין מה האפשרויות שלו

ד"ר שלמה נס:  ואנחנו שומעים את זה באמת מכולם

ד"ר שלמה נס:  וכדאי אולי באמת לצאת באיזה שהיא דרך של הסברה

ד"ר שלמה נס:  זה חשוב, כי הציבור לא יודע פשוט מה לעשות היום

ד"ר שלמה נס:  פשוט לא יודעים מה לעשות

ד"ר שלמה נס:       עוד דבר אחד שאני לפחות השארתי את זה באמת לסוף

ד"ר שלמה נס:  אבל אמרתי, צריך לשים את זה על השולחן, כי יש בזה משהו שכדאי לשקול עליו

ד"ר שלמה נס:  לפי ההוראות של בנק ישראל, הבנקים מפקידים 7% מההון שלהם בבנק ישראל

ד"ר שלמה נס:  זה בסדר

ד"ר שלמה נס:  כשאין ריבית, הריבית היא אפס, בסדר

ד"ר שלמה נס:  אבל כשיש ריבית, ולא נותנים לבנקים ריבית על הכסף הזה, בעיניי קודם כל זה לא הגון כלפי הבנקים

ד"ר שלמה נס:  והבנקים לפחות אמרו לנו במקרה הזה של עכשיו

ד"ר שלמה נס:  הם מוכנים להתחייב שכל הריבית שהם יקבלו על ההון שלהם בשנתיים שלוש הקרובות תועבר במלואה לציבור לוקחי המשכנתאות לסייע להם בדרכים השונות בשביל לשרוד

ד"ר שלמה נס:  אז אני שמתי את זה

ד"ר שלמה נס:  אני יודע שזה צעד חדש מבחינת בנק ישראל

ד"ר שלמה נס:  אני מודע קצת לעניין

ד"ר זיו נאור: הצעד כבר על שולחננו והוא נמצא בעבודת מטה

ד"ר שלמה נס: עכשיו, הם התחייבו, וזה כדאי לרשום את זה

ד"ר שלמה נס:  שהם מוכנים, כל הריבית

אברהם בצלאל: כמה זה?     

ד"ר שלמה נס: זה מיליארדים, זה 4 מיליארד שקלים לשנה זה יכול להיות

ד"ר שלמה נס:  איזה 70-80 מיליארד שקלים

ד"ר זיו נאור: הצעד לא נועד לטובת בנק ישראל

ד"ר זיו נאור:  הצעד נועד כחלק מצרכי הנזילות של הבנקים וכחלק מהמדיניות

אברהם בצלאל: כן, אבל בסוף ברגע שהם צריכים לשים אצלכם 7%, מה אתם עושים? כלומר, מה בנק ישראל עושה עם כל כך הרבה כסף?     

ד"ר יוסי סעדון: אנחנו, צריך לזכור

אברהם בצלאל: מה, דיבידנדים?     

ד"ר יוסי סעדון: חלק מהפעילות שלנו אנחנו מנפיקים מק"מ, ואנחנו משלמים ריבית על המק"מ הזה

ד"ר יוסי סעדון:  זאת אומרת, זה לא בדיוק כמו שזה מתואר כאן

ד"ר יוסי סעדון:  זאת אומרת זה לא שקל שמפקידים אצלנו אז אנחנו מפקידים אותו באיזה שהוא מקום אחר ומקבלים

ד"ר יוסי סעדון:  יש לנו את היתרות, זה עניין אחד

ד"ר יוסי סעדון:  אבל זה לא אחד לאחד

ד"ר יוסי סעדון:  צריך להכיר את כל המבנה של המאזן של בנק ישראל בשביל להבין

אברהם בצלאל: קחו את זה בחשבון

אברהם בצלאל:  לא ניכנס לזה, כי אני חושב שאם ניכנס

ד"ר שלמה נס: אם אני הייתי עכשיו יועץ יחסי ציבור של בנק ישראל הייתי אומר לכם תקשיבו

אברהם בצלאל: אני חושב, פתרון

אברהם בצלאל:  נחייב את בנק ישראל לזה

אברהם בצלאל:  תאמינו לי שזה יכול לעזור פה להרבה אנשים

אברהם בצלאל:  גם הבנקים ישמחו אני חושב

ד"ר שלמה נס: בנק ישראל נתפס בציבור כגוף רגולטורי, קר, מנותק

ד"ר שלמה נס:  תאמינו, אתם יודעים את זה

ד"ר שלמה נס:  יש לכם הזדמנות עכשיו לצאת ולהראות לציבור איך אתם אכפת לכם מהציבור ודואגים לו ומקלים עליו

ד"ר שלמה נס:  בכל מיני דרכים של דברים שדיברנו כאן

ד"ר שלמה נס:  אחלה של הזדמנות יש לכם

ד"ר שלמה נס:  וזה בתקופה שאין שום חשש ליציבות הבנקים והבנקים רווחיים והבנקים רוצים לעשות חלק מהדברים והציבור משווע לזה

ד"ר שלמה נס:  יש לכם הזדמנות באמת לצאת מהיום, מפה, ובעוד שלושה ארבעה ימים לחזור ליושבי ראש הוועדות פה

ד"ר שלמה נס:  תאמינו לי, בנק ישראל יקבל הצדעה של פרס ישראל

ד"ר יוסי סעדון: אנחנו בנק ישראל, בסך הכול, שוב, הנושא הוא הציבור כל הזמן נמצא בסדר העדיפויות הגבוה ביותר

ד"ר יוסי סעדון:  כי כל מה שאנחנו עושים למעשה זה לטובת הציבור

ד"ר יוסי סעדון:  אפילו אנחנו לא מוסד לכוונת רווח

ד"ר יוסי סעדון:  גם כשאנחנו מעלים ריבית, אנחנו למעשה מנפיקים מק"מ או כל פעולה כזאת

ד"ר יוסי סעדון:  אנחנו מוציאים כסף על הריביות

ד"ר יוסי סעדון:  כל הדברים האלה פעולות שבסופו של דבר היעד שלנו זה טובת הציבור והיעדים שקבעה הממשלה שזה אינפלציה וכו'

ד"ר יוסי סעדון:       אנחנו עושים פעולות

ד"ר יוסי סעדון:  אם זה פעולות שזיו תיארה, שאנחנו גם באים לבנקים כדי לשדל אותם לעשות כל מיני פעולות

ד"ר יוסי סעדון:  העדפה שלנו היא בעדיפות אחרונה ביותר להתערב בצורה של חיוב

ד"ר יוסי סעדון:  אם זה בריביות ואם זה בכל מיני דברים

ד"ר יוסי סעדון:  כמה שפחות לחייב, כדי לתת לשוק החופשי

ד"ר יוסי סעדון:  כשאנחנו רואים שזה לא קורה, אז אנחנו גם מתערבים בדברים כאלה

ד"ר יוסי סעדון:  עשינו רפורמות, עשינו, הגדלנו את רמת השקיפות שאנחנו משקפים את המידע כדי שהציבור, הכי טוב זה אם הציבור בעצמו יבוא ויעשה את הפעילות

ד"ר יוסי סעדון:  יראה שהריבית שמשלמים לו היא נמוכה וילך לחפש את זה בבנק אחר

ד"ר יוסי סעדון:  יראה שהריבית על המשכנתה שביקשו ממנו רק רגע לפני היא גבוהה יותר מהממוצע שאנחנו מפרסמים ואז הוא ילך לא לבנק הזה, אני אלך לבנק הזה

ד"ר יוסי סעדון:  ילך, יגיש כמה בקשות למשכנתה ולא בקשה אחת

ד"ר יוסי סעדון:  כל הדברים האלה אנחנו עושים אותם

ד"ר יוסי סעדון:       תראו, יש את קו המשווה, שהשקנו אותו ממש לפני כמה ימים

ד"ר יוסי סעדון:  ויהיו עוד דברים שאנחנו עושים

ד"ר יוסי סעדון:  שוב, הציבור הוא בראש סדר העדיפויות

ד"ר יוסי סעדון:  בראש מעייננו, באמת

אברהם בצלאל: טוב

ד"ר יוסי סעדון: אנחנו מנסים לעשות כל הזמן

ד"ר יוסי סעדון:  אבל צריך לזכור, גם מה שאמרת לפני דקה או שתי דקות

ד"ר יוסי סעדון:  הנושא הזה של החינוך הפיננסי

ד"ר יוסי סעדון:  בסופו של דבר רוב ההצלחה של המהלכים האלה היא תבוא מהציבור

ד"ר יוסי סעדון:  אז התנהלות פיננסית נכונה היא תבוא בסופו של דבר מהציבור

ד"ר יוסי סעדון:  הציבור צריך לעשות את הצעד הזה קדימה

ד"ר יוסי סעדון:  צעד אחד שיקדם אותו

ד"ר יוסי סעדון:  שוב, זה קשה

ד"ר יוסי סעדון:  כי נושאים פיננסיים זה לא רכישה של מוצרים בסופר

ד"ר יוסי סעדון:  כל אחד, כל אחד מתושבי הארץ יודע טוב מאוד ללכת לקנות מסטיק, לקנות קמח, לקנות חלב

ד"ר יוסי סעדון:  אבל כשמדובר בללכת לקנות משכנתה, לקנות הלוואה צרכנית, לקנות ערבות, לקנות ניירות ערך – זה כבר סיפור אחר

ד"ר יוסי סעדון:  אפילו אנחנו מעדיפים לדחוק את זה הצידה, כדי לא להיכנס ולחשוב

ד"ר יוסי סעדון:  אני מדבר 'אנחנו' כאזרחים

ד"ר יוסי סעדון:  לא אני כראש האגף הפיננסי

ד"ר יוסי סעדון:  אלא אנחנו לפעמים מעדיפים לדחוק דברים הצידה, גם אם אנחנו יודעים שאנחנו מפסידים כמה שקלים על העניין הזה

ד"ר יוסי סעדון:  עזוב, אין לי כוח להיכנס לעניין הזה, אני מעדיף להתעלם

ד"ר יוסי סעדון:  אז בסדר, פה ושם אני מפסיד כמה שקלים

ד"ר יוסי סעדון:  אבל ככל שאנחנו נהיה מודעים יותר לאפשרויות אנחנו נוכל להוביל לתחרות הרבה יותר גדולה במערכת הפיננסית שיש לנו

ד"ר יוסי סעדון:  וזה דבר שצריך, כולנו צריכים להפנים

אברהם בצלאל: תודה רבה ד"ר יוסי סעדון

אברהם בצלאל:  וגם גב' זיו נאור

אברהם בצלאל:  אני, ד"ר זיו נאור

אברהם בצלאל:  אני, כמו שאמר יושב הראש, אנחנו ניתן עד יום ראשון הבא תשובות

אברהם בצלאל:  אני יכול להגיד שכמו שראיתם בדיון הבוקר, שהיה בלשכה, אנחנו לא הולכים לוותר על הדבר הזה

אברהם בצלאל:  כן? בסוף האזרחים הם הכי חשובים לנו, יותר מהכול

אברהם בצלאל:  אותם אנחנו פוגשים, לשם זה נשלחנו

אברהם בצלאל:  ואנחנו נעשה את כל מה שצריך לעזור להם

אברהם בצלאל:  בפרט שגם ההצעות שעלו פה על ידי ד"ר שלמה נס זה לא להכניס את היד לכיס

אברהם בצלאל:  בסוף זה, איך אומרים? בצורות כאלה או אחרות, כל מיני לא רשאים, אלא לתת דברים ברורים לבנקים

אברהם בצלאל:  הבנקים גם מחכים לאמירה שלכם

אברהם בצלאל:  בכל אופן מה שאנחנו יודעים משיחות שיש לשלמה נס, עו"ד שלמה נס עם הבנקים, הם מחכים להנחיות

אברהם בצלאל:  תאמינו לי שהם רוצים לעשות את זה

אברהם בצלאל:  ואני כן דורש ומצפה מכם שתבואו עם תשובות ברורות

אברהם בצלאל:  ובלי, איך אומרים? יש זמן

אברהם בצלאל:  שבוע שלם אני חושב שזה הרבה זמן

אברהם בצלאל:  בפרט שאמרתי, את הרקע אתם מכירים

אברהם בצלאל:  אתם כבר חיים ויודעים את הדברים האלה ואתם חושבים על פתרונות

אברהם בצלאל:       וגם על דברים שנמצאים על השולחן, גם בעבודה, גם על הסיפור הזה, ד"ר יוסי, למרות שאתה לא אוהב את הסיפור של משכנתה הפוכה

אברהם בצלאל:  בואו נסיים את הסיפור הזה

אברהם בצלאל:  בסוף יש הורים מבוגרים שיש להם דירה אחת או שתיים ורוצים לעזור לילדים שלהם

אברהם בצלאל:  גם אם בסוף ייקחו להם את הדירה, אבל זה ההזדמנות שלהם לעזור לילדים שלהם, בעודם בחיים לעזור לילדים שלהם

אברהם בצלאל:  אני חושב שהדבר הזה הוא חשוב, גם אם הוא לא הכי טוב ללקוח

אברהם בצלאל:  אבל בסוף לא כל פתרון הוא טוב ללקוח

אברהם בצלאל:  הוא טוב ללקוחות מסוימים

אברהם בצלאל:      בסוף, הסל, החבילה הזאת שהביאו לפה, עם כמה פתרונות, אם ניקח כמה מהם בסוף זה יכול לעזור להרבה הרבה אנשים

אברהם בצלאל:  והלוואי ולא נצטרך לשבת פה עוד

אברהם בצלאל:  אם נביא פתרונות נכונים, תאמינו לי, להסברה אני אבוא אליכם, לאיגוד הבנקים לשבת לגבי, לעזור לכם להוציא את ההסברה החוצה

אברהם בצלאל:  אבל לא לקיים כאן דיונים

אברהם בצלאל:       אני מאוד מקווה שעד יום ראשון נבוא עם פתרונות, כי הציבור משווע ומחכה באמת למוצא פי הוועדות, חברי הכנסת שמחכים

אברהם בצלאל:  אני יכול להגיד לכם שהרבה חברי כנסת היו בדיון הזה, גם אם לא היו פה כולם, אבל תאמין לי שליבם עם הדיון הזה פה, ליבם איתנו פה

אברהם בצלאל:      אז תודה רבה שהגעתם, נשמח לפגוש שבוע הבא

אברהם בצלאל:  ואני מתנצל אם מישהו לא דיבר, מישהו רצה לדבר

אברהם בצלאל:  מקסימום בדיון הבא נשלים את הדבר הזה

אברהם בצלאל:  זה עבר גם למנהלי הוועדה פה

אברהם בצלאל:  למנהלת הוועדה ומנהל הוועדה שנמצאים איתנו שעשו הרבה למען הנושא הזה

אברהם בצלאל:  וכמובן, לעורכי הדין, שלמה וכמובן כל צוות המשרד שלו שעבדו בנושא הזה

אברהם בצלאל:  תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה