הוועדה המיוחדת לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 37, 2023-07-13 00:00

מיכאל ביטון: בוקר טוב

מיכאל ביטון:  אנחנו מקיימים דיון של הוועדה המיוחדת לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל בנושא עצמאות אנרגטית לייצור חשמל באנרגיה מתחדשת בנגב ובגליל, תוך בדיקה של עמידת הממשלה ביעדים הללו, כפי שהיא מתכננת, ומהם החסמים לביצוע ולעמידה ביעדים

מיכאל ביטון:       יש כמה גופים שנרשמו לדבר, ויש שתי עמותות ששלחו מצגת רק אתמול בלילה

מיכאל ביטון:  זה לא דבר תקין

מיכאל ביטון:  אנחנו לא רוצים לנזוף בכם אבל זו לא התייחסות רצינית לחברי הוועדה

מיכאל ביטון:  מי שרוצה להציג ולטעון פה – צריך לשלוח את זה שבוע קודם

מיכאל ביטון:  אנחנו ננסה, בכל זאת, לתת אפשרות לגופים שנרשמו להביע את דברם

מיכאל ביטון:      לפני כן, אנחנו נרצה סקירה ממשלתית, גם ארצית, ואם יש התייחסויות נקודתיות לסוגיית האנרגיה המתחדשת בנגב ובגליל; במיוחד לעמידה ביעדים של הממשלה מול ההצהרה האחרונה שלה בהחלטת הממשלה – שהיא מתכוונת לעמוד מול 30%, ומול המציאות שבה היא לא עמדה ביעד הקודם שלה, של אפילו אותם אחוזים בודדים

מיכאל ביטון:  הממ"מ נמצאים פה? תראו אם יכולים להגיע לפה אנשי הממ"מ שכתבו מסמך בנושא

מיכאל ביטון:  עירית הייטנר, תתחילי

עירית הייטנר: היי

עירית הייטנר:  אני מחטיבת אנרגיה מקיימת ממשרד האנרגיה

עירית הייטנר:  אני אשמח לספר מה אנחנו עושים מול שלטון מקומי, אבל אנחנו לא היחידה שאמונה על היעד של ה-30%

עירית הייטנר:  לא התבקשתי לתת סקירה על זה, ואני לא יכולה

עירית הייטנר:  אני כן אשמח להגיד מה אנחנו עושים בשלטון המקומי, כי אנחנו עושים הרבה

מיכאל ביטון: השלטון המקומי יגידו לנו: "יש לנו פרויקט כזה ועוד פרויקט", אבל אנחנו רוצים תמונת מצב שלמה, ואחרי כן לצלול ולשמוע על רשויות ועל איך הן יכולות להיות המנוע לדבר הזה

עירית הייטנר: אתה לגמרי צודק; פשוט לא התבקשנו לעשות את זה, ואם היינו מתבקשים לעשות את זה – לא אני האדם הנכון לעשות את זה

עירית הייטנר:  צריך היה לבקש את זה מראש, ואז היינו נערכים בהתאם, במשרד, והיה מגיע האדם המתאים לעשות את זה

מיכאל ביטון: רן דרסלר, מינהל התכנון

מיכאל ביטון:  יש לך תמונת מצב ארצית של הנתונים האלה? מעבר לזה שאתה מתכנן את העתיד ואת השימושים בקרקע

רן דרסלר: בוקר טוב

רן דרסלר:  אני יכול להגיד שיש כמה רבדים למימוש של אנרגיות מתחדשות בפריפריה - - -     

מיכאל ביטון: אני רוצה תמונה ארצית קודם; איפה זה עומד מול היעד של ה-30%

מיכאל ביטון:  יש לך את הנתונים האלה?     

רן דרסלר: משרד האנרגיה בהחלט אמון על התמונה הכללית

רן דרסלר:  אתמול היה דיון בוועדת הכלכלה, והם הציגו שם שהמצב כרגע הוא 10

רן דרסלר: 1% אנרגיות מתחדשות; קצת רחוקים מהיעד

מיכאל ביטון: לפי החישוב של אותו עשור שבו אנחנו קופצים ל-30%, איפה היינו צריכים להיות היום?     

רן דרסלר: היינו אמורים להיות ב-10% בשנת 2020

רן דרסלר:  היעד לשנת 2025 - - -     

מיכאל ביטון: הם חתמו הסכם בין-לאומי

עירית הייטנר: ב-2025 היינו צריכים להיות 17%

מיכאל ביטון: מתי נחתם ההסכם? ההצהרה של הממשלה על 30%?     

עירית הייטנר: החלטת ממשלה 456 הייתה ב-2020, לדעתי

עירית הייטנר:  היעד, כאמור, אמור להיות 30% ב-2030; 17% ב-2025 - - -     

מיכאל ביטון: אז כמה הוא היה צריך להיות ב-2023?     

עירית הייטנר: עוד פעם, אני לא הכתובת

עירית הייטנר:  תמונת המצב כרגע, לדעתי, היא 12%; אני יודעת את זה כי אני עובדת במשרד, אבל זה לא נכון שאני אתן את הנתונים האלה

מיכאל ביטון: משרד האנרגיה לא רוצה לבוא ולספר על המחדלים שלו? זה הסיפור?     

עירית הייטנר: אני לא יודעת

עירית הייטנר:  רשות החשמל הם אלה שאמונים לזה; הם יוכלו לתת סקירה ולהסביר את כל המצב

עירית הייטנר:  אני לא האדם הנכון לתת סקירה כזו, וגם לא רן

עירית הייטנר:  אנחנו עובדים על נושאים אחרים

מיכאל ביטון: מה אתה אומר, רן? מה עוד יש לך להגיד?     

רן דרסלר: יש את הנדבך של המתקנים הקרקעיים; כמעט כולם נמצאים בפריפריה

מיכאל ביטון: רשות החשמל, אנחנו שאלנו פה מהי התמונה, בפועל, של העמידה ביעדים, מול ההתחייבות של הממשלה לאותם 30% בתוך עשר שנים

עלאא פחורי: שמי עלאא פחורי, אני מנהל אגף אנרגיות מתחדשות ברשות החשמל

עלאא פחורי:       (הצגת מצגת) היעדים שלנו הם 20% ל-2025, ו-30% ל-2030

עלאא פחורי:  ל-2020 היה לנו יעד של 10%; השגנו אותו, ממש באיחור, כמעט בסוף 2022

עלאא פחורי:  היום אנחנו נמצאים על 10

עלאא פחורי: 2%-10

עלאא פחורי: 3%

עלאא פחורי:  להספק מותקן – אנחנו ב-5,000 מגה-וואט מותקן - - -     

מיכאל ביטון: רגע, מה זה המותקן? איך הוא קשור לדיון?     

עלאא פחורי: אני אסביר

עלאא פחורי:  כדי לחשב את אחוז האנרגיה המתחדשת מסך כל האנרגיה – אנחנו לא מתחשבים בייצור בפועל, אלא בפוטנציאל הייצור

עלאא פחורי:  אנחנו רואים כמה מתקנים מחוברים, יש לנו את העקומה של כמה כל מתקן מייצר, ובחישוב נורמטיבי, אנחנו מחשבים כמה סך האחוזים של האנרגיה המתחדשת יחסית לסך כל הייצור השנתי

מיכאל ביטון: למה לא מחשבים את הייצור בפועל?     

עלאא פחורי: אנחנו מחשבים אותו, אבל זה בדיעבד

עלאא פחורי:  אם אנחנו מתכננים קדימה אנחנו צריכים לדעת כמה מתקנים אנחנו צריכים לבנות כדי לעמוד ביעדים

עלאא פחורי:  לכן אנחנו כל הזמן מסתכלים על מהו סך כל ההספק המותקן יחסית להספק המותקן הקונבנציונלי

עלאא פחורי:       היום אנחנו נמצאים ב-5,200 מגה-וואט, וכדי להגיע ליעד של 2025 אנחנו צריכים שבסוף 2024 – שזה בעוד שנה וחצי מהיום – יהיה לנו 9,400 מגה-וואט

עלאא פחורי:  זאת אומרת שאנחנו צריכים כמעט להכפיל את המספר שיש לנו היום

עלאא פחורי:       זהו יעד מאתגר; זה בכלל לא פשוט, במיוחד לאור החסמים שאנחנו מכירים

עלאא פחורי:  אלה לא רק חסמים בירוקרטיים, אלא גם חסמים פיזיים

עלאא פחורי:  כדי לבנות אנרגיה מתחדשת צריך שטח, וצריך רשת, כדי להוביל את האנרגיה מהדרום ומהצפון לאזור המרכז

עלאא פחורי:  זה לא פשוט

עלאא פחורי:  אין כאן בעיה של כסף; יש אין סוף תקציב שאפשר לגייס מתעריף החשמל

עלאא פחורי:  הבעיה היא שהיכולת הסטטוטורית והפיזית שלנו לבנות רשת היא הרבה יותר קטנה מהביקוש שלנו לרשת

עלאא פחורי:       אני גם אסביר למה: אנרגיות מתחדשות הן אנרגיות שמיוצרות רק בשעות הפיק – פחות או יותר בשעות הצהריים – והרשת יושב פנויה ברוב היום; אין בה כלום

עלאא פחורי:  אני אתן לך דוגמה: זה כמו כביש, שנוסעים בו גם בבוקר וגם אחר הצוהריים, אבל במשך רוב היום הוא ריק

עלאא פחורי:  אם יכולת לאגור את המכוניות, בחלק מהזמן, ולהזרים אותן בשעות אחרות – אתה תשתמש בכביש, או ברשת, בצורה יותר יעילה

עלאא פחורי:  זה בדיוק מה שאנחנו עושים היום: אנחנו עושים אסדרות לאגירה באזורים הללו, כדי לייעל את השימוש ברשת הקיימת

מיכאל ביטון: יש יכולת אגירה? מה זו המילה "אסדרות"?     

עלאא פחורי: אני אסביר

עלאא פחורי:  אסדרות הן רגולציה - - -     

מיכאל ביטון: זה ברור, אבל יש יכולת טכנולוגית לאגירה?     

עלאא פחורי: ברור, בטח

עלאא פחורי:  יש יכולת טכנולוגית, ואנחנו כל הזמן מאתגרים את הטכנולוגיה יותר

עלאא פחורי:  הטכנולוגיה מתקדמת הרבה יותר ממה שאנחנו חושבים, ולכן אנחנו צריכים לחשוב, כל הזמן, לא צעד אחד קדימה אלא עשרה צעדים קדימה, ולראות – בהינתן והטכנולוגיה מתקדמת באותו הקצב – איך אנחנו יכולים לתכנן את המשק בעוד עשר שנים

מיכאל ביטון: עכשיו אנחנו באוגוסט 2023

מיכאל ביטון:  מהו האחוז שהיה צריך להיות בתעריף הזה?     

עלאא פחורי: תראה, אנחנו כל הזמן מנהלים צפי מול ייצור בפועל, ואנחנו בפיגור

עלאא פחורי:  אנחנו בפיגור גדול

עלאא פחורי:  כמעט 1,000 או 1,500 מגה מתחת לכמות המותקנת שהיינו אמורים להיות בה

מיכאל ביטון: באחוזים

מיכאל ביטון:  מהו האחוז שהיה צריך להיות באוגוסט 2023?     

עלאא פחורי: זה נכון לחציון

עלאא פחורי:  היום אנחנו ב-10

עלאא פחורי: 4%-10

עלאא פחורי: 5%; היינו צריכים להיות ב-13%-14%

מיכאל ביטון: אז ב-2030 לא נביא 30%?     

עלאא פחורי: זה יעד מאתגר

עלאא פחורי:  קודם כל, אנחנו צריכים להסתכל על שני יעדים, ולא על יעד אחד

עלאא פחורי:  היעד של 2025 הוא יעד מאתגר מאוד, כי היכולת שלנו לבנות רשת היא מצומצמת, יחסית, ועדיין הטכנולוגיה לא ממש בשלה, ויקרה

עלאא פחורי:  עד 2030 – יש לנו מספיק זמן לבנות רשת

עלאא פחורי:  עשינו תכנית פיתוח לרשת; יש בה המון פרויקטים לאזור הצפון והדרום, ובמסגרתה – אנחנו כן נגיע ליעד

עלאא פחורי:  זה עניין של זמן; זה לא אם אנחנו נגיע ליעד או לא

עלאא פחורי:  היעד של 2025, כנראה, הוא מאוד מאתגר ואנחנו נשיג אותו באיחור קל - - -     

מיכאל ביטון: מהו היעד?     

עלאא פחורי: היעד הוא 20% מהאנרגיה המתחדשת ב-2025

מיכאל ביטון: אתה אומר "באיחור קל"; מתי?     

עלאא פחורי: אני לא רוצה להגיד שאנחנו לא נגיע; אנחנו עושים כל מאמץ כדי כן להגיע

עלאא פחורי:  אנחנו עושים אזהרות ייעודיות לעניין הזה, ומנסים, בכל זאת, לחשוב על פתרונות טכנולוגיים ורגולטוריים שיאפשרו חיבור מתקנים מואץ באזור הצפון והדרום

עלאא פחורי:  אנחנו על זה

עלאא פחורי:  יש לנו מליאה ביום ראשון, שבה אנחנו דנים בסוגייה הזו

עלאא פחורי:  אנחנו עובדים על הסוגייה עם חברת החשמל ועם חברת נגה, ואנחנו רוצים להגיע ליעד, ולא לפספס אותו

מיכאל ביטון: אבל זו הכפלה תוך שנה וחצי

מיכאל ביטון:  אז מה מחכה לנו בשנה וחצי הזו? מה בקנה? אילו מתקנים שלא נפתחו? אילו תשתיות?     

עלאא פחורי: אני אסביר

עלאא פחורי:  יש לנו במלאי מתקנים שזכו בזמנים, ולרובם יש סטטוטוריקה

עלאא פחורי:  הבעיה היא בחיבור לרשת, ואנחנו מנסים לפתור את הסוגייה הזו

מיכאל ביטון: כמה זמן לוקח להקים מתקן כזה?     

עלאא פחורי: חודשים ספורים

מיכאל ביטון: אז מה יהיה עם הרשת?     

עלאא פחורי: הסוגייה היא סוגיית הרשת

עלאא פחורי:  אין מספיק רשת; הרשת תתפתח בצורה איטית, ולכן אנחנו רוצים למצוא פתרונות טכנולוגיים ורגולטוריים שיאפשרו שימוש יותר יעיל ברשת הקיימת

קריאה: אגירה

עלאא פחורי: גם אגירה, וגם קטימה

עלאא פחורי:  אולי מנגנון כלכלי לקטימה

מיכאל ביטון: מה אתה קוטם?     

עלאא פחורי: הייצור של האנרגיה המתחדשת הוא בשעות הפיק

עלאא פחורי:  אם אנחנו מצליחים לגלח את הפיק – אנחנו יכולים להכניס יותר אנרגיה מתחדשת בשוליים של הייצור

מיכאל ביטון: תסביר את זה

עלאא פחורי: הייצור של אנרגיה מתחדשת הוא פונקציה של השמש; בבוקר יש מעט שמש, ובצוהריים יש הכי הרבה

עלאא פחורי:  אם אני מסתכל על עקומת הייצור של השמש – היא נראית כך: היא מתחילה לעלות בשעות הצוהריים; הייצור המקסימלי, נגיד, הוא בשעה 13:00, כשהשמש אנכית לקרקע, ואז הוא מתחיל לרדת

עלאא פחורי:  לכיוון הערב אין לנו - - -     

מיכאל ביטון: בינתיים זה סיפור רומנטי על זריחה ושקיעה

עלאא פחורי: אם אנחנו מציירים את זה – זו צורה של גאוס הפוך; פעמון הפוך

עלאא פחורי:  אם אנחנו מצליחים לגלח את ראש הפירמידה הזו – אנחנו יכולים לבנות עקומה שהיא יותר גדולה ורחבה

מיכאל ביטון: מה זה לגלח?     

עלאא פחורי: לגלח זה לקטום

עלאא פחורי:  נגיד, מתקן שיכול להגיע ל-10 מגה, אבל אין לנו מספיק רשת שיכולה לקחת את ה-10, וה-10 מתקיימים רק בצוהריים

עלאא פחורי:  אנחנו נגיד לו: "אוקיי, אתה תקטום בין 8:00 ל-10:00 ואז אתה יכול להכניס 8, אבל ה-8 הוא יותר רחב"

מיכאל ביטון: איך הוא מרחיב אותו? אבל הוא תלוי בשמש; הוא מגיע ל-10 מגה-וואט בגלל השמש

מיכאל ביטון:  אתה רוצה 8 על פני יותר זמן, אז איך הוא עושה את זה?     

עלאא פחורי: נכון, זה בדיוק כך

עלאא פחורי:  הממיר של המערכת הפוטו-וולטאית הוא פונקציה של זרם ומתח, והמכפלה ביניהם זו האנרגיה

עלאא פחורי:  אם מזיזים את העקומות, ואז הם יכולים לקטום חלק מהאנרגיה – לא לייצר אותה - - -     

מיכאל ביטון: לא לייצר – אני מבין; להימנע, אבל איך זה מוסיף במקומות הפחות - - -     

עלאא פחורי: אם אנחנו מסתכלים על השטח מתחת לפונקציה הזו, במקום שיהיה לי פעמון – יש לי טרפז, וטרפז הוא בעל שטח הרבה יותר גדול מפעמון

מיכאל ביטון: אבל בטרפז הוספת ייצור גדול יותר לא בשעות השיא

מיכאל ביטון:  איך עשית ייצור גדול יותר שהוא לא בשעות השיא?     

עלאא פחורי: נגיד שעכשיו יש מקום ל-10 מגה למתקן אחד

עלאא פחורי:  אני יכול להכניס 10 מגה ו-10 מגה – שניהם ביחד – ואז לקטום אותם בשעות הצוהריים, ואז בשעות הבוקר ואחר הצוהריים יש לי יותר אנרגיה

עלאא פחורי:  בסוף, אנרגיה זה אינטגרל של שטח מתחת לגרף - - -     

מיכאל ביטון: אז לא הצלחת לייצר יותר בשעות השיא?     

עלאא פחורי: בשעות השיא יש לנו מספיק חשמל

מיכאל ביטון: אתה לא רוצה את החשמל הזה כי הוא לא משרת אותך

עלאא פחורי: אני רוצה אותו, אבל אין לי אפשרות להעביר אותו

מיכאל ביטון: אם היית יכול – היית אוגר אותו

מיכאל ביטון:  עכשיו אתה אומר: "לפעמים אני אמנע מלייצר אותו בכלל, כי אין בזה טעם, אבל במקום זאת – יהיה ייצור טיפה גבוה יותר שלא בשעות השיא"

עלאא פחורי: כמות האנרגיה שהיא לא בשעות השיא היא הרבה יותר גדולה

מיכאל ביטון: עוד לא הבנתי באיזו טכנולוגיה, למעט מה שאתה אומר – ריבוי מתקנים

מיכאל ביטון:  מתקנים שיכולים להיות 10, אבל אתה לא מגיע ל-10, אבל יש הרבה מתקנים, אז תהיה - - -     

עלאא פחורי: זו טכנולוגיה אחת

עלאא פחורי:  זו לא טכנולוגיה; זה הסדר כלכלי

עלאא פחורי:  אנחנו צריכים לחשוב על הסדר כלכלי שיתמרץ אותם לקום

עלאא פחורי:  אין כאן טכנולוגיה - - -     

מיכאל ביטון: לקום למרות שהם לא ימקסמו את הייצור שלהם?     

עלאא פחורי: נכון, אבל לנו, כצרכנים, הרבה יותר משתלם לתת להם לקום להזרים 80% מהאנרגיה שהם יכלו להזרים, מאשר שהם לא יקומו בכלל, שאו שהם יקומו ונצטרך לבנות רשת חדשה

מיכאל ביטון: אני מתחיל להבין אותך

מיכאל ביטון:  למישהו יש התייחסות לדברים של עלאא עד כאן?     

דורית בנט: לי יש

דורית בנט:  שמי דורית, מאילת אילות אנרגיה מתחדשת

דורית בנט:  אנחנו עובדים הרבה שנים עם רשות החשמל, עם מיכאל ועם כולם

דורית בנט:  עלאא הציג את הקיטום אל מול כדאיות כלכלית של אגירה, אבל אני חושבת שצריך לזרז את האגירה בצורה קיצונית, ולתעדף אותה הרבה ביותר גבוה בתעריף ממה שהרשות מתעדפת היום, בגלל המציאות הכלכלית שיש היום בישראל, במיוחד של הריביות, ולהגיע מצב שבו ניתן לתת להקים את מתקני האגירה ולא לקטום אותם מהרשת

דורית בנט:  גם אם זה יעלה טיפה יותר – זה בטח יעלה הרבה פחות מפיתוח רשת

דורית בנט:      לכן הם יצאו באסדרה של אגירה במתח עליון, שאנחנו מחכים לה בערך חמש שנים

דורית בנט:  יצא שימוע, שייקח הרבה זמן; כל היזמים כבר שלחו תגובות, ויש הרבה בעיות עם תעריפים נמוכים מדי או עם דרישות גבוהות מדי לאותו תעריף, או ארביטראז'

דורית בנט:  צריך קצת יותר לתגמל את זה, להפסיק את המלחמות בין כולם, לתת לזה לרוץ - - -     

מיכאל ביטון: אילו מלחמות?     

דורית בנט: בין היזמים לרשות

מיכאל ביטון: על מה הם נלחמים?     

דורית בנט: על התעריף, או הדרישות, במתקני האגירה

דורית בנט:  כי אתה נותן עוד כמה אגורות ואתה מחלק את זה על הרבה שנים

דורית בנט:  השוק היזמי הוא נורא פשוט: איפה שיש מים – דשא צומח

דורית בנט:  היום, ברגע שהרשות תייצר תעריפים שמאפשרים לאגירה להיכנס מחר – אתה יודע לכמה חברות יש אוגרים במחסנים?      

מיכאל ביטון: אבל אם התעריפים האלה לא מספקים – למה שהיזמים לא יריבו על התעריף?     

דורית בנט: היזמים צריכים לריב

דורית בנט:  הרשות צריכה – בסיטואציה הזו, שבה צריך לעמוד ביעדים – להיטיב עם האסדרות האלה, והשוק יפרח

דורית בנט:  הקפיצה באנרגיה היא אקספוננציאלית; היא לא גרף עולה

דורית בנט:  משחרר תעריף – ותכף נדבר על שוק חשמל חופשי שהם מחכים לו ב-2024, ומקווים שהם יהיו שחקנים משמעותיים – ופתאום יש התפוצצות

דורית בנט:  אפשר בשנתיים לעלות בעוד 3%-4%, אבל צריך לאפשר את זה

דורית בנט:       אני חושבת שכל הזמן – גם בשיח בוועדה אתמול עם מנכ"ל משרד האנרגיה, שאני הקשבתי לו מהבית – לא מדברים על האגירה הזו

דורית בנט:  אני לא מבינה למה

דורית בנט:  האגירה הזו, כאן ומחר, יכולה לתת פתרונות

דורית בנט:  אמר עלאא: יש כביש

דורית בנט:  יש לנו שעות שכל הרכבים נוסעים בו, אבל יש שעות שלמות שהכביש הזה ריק

דורית בנט:  גם מבחינה סביבתית – זה בזבוז משאבים לבנות עוד רשת

דורית בנט:      אני חושבת שזה לא זמן ולא משאבים, ומחר בבוקר, בהחלטה של מליאת הרשות – עוד אגורה; עוד שתי אגורות; או ריבית מאוד נמוכה על ההלוואות שהם לוקחים על ההון העצמי לאגירה – אני אעז להגיד שבתוך שנתיים אתה תעמוד ביעד

דורית בנט:  אני חושבת שאין מספיק לחץ, ואין מספיק דיבור על הפתרון הזה, כי בנגה אומרים: "זה לא כלכלי"

דורית בנט:  מי אתם שתגידו שזה כלכלי? השוק מדבר

דורית בנט:  תנו לו

מיכאל ביטון: מה לא כלכלי?     

דורית בנט: נגה אומרת: "אגירה היא לא כלכלית; זה לא יכול להיות

דורית בנט:  אני מגביל את זה"

דורית בנט:  אל תגביל

דורית בנט:  תן עוד אגורה או שתיים – זה יותר זול לך משדרוג קווים – ותן להם להיכנס לשטח

דורית בנט:  חברות מחזיקות כאן מחסנים של מצברים שהן הזמינו

דורית בנט:  יש כאן חברות שהולכות ומוכרות, ומנסות לעשות עסקאות, רק כדי להיכנס לשוק

דורית בנט:      יש עוד דבר שעלאא יסביר יותר טוב ממני: שוק החשמל החכם, או ה-S&P – אולי תסביר על 2024 – שהוא יכול להיות שחקן קריטי ולשנות את המשק

דורית בנט:  אני לא יודעת

דורית בנט:  תעזבו רגע שדרוג תשתיות

דורית בנט:  זה יקרה

דורית בנט:  לאט

דורית בנט:  צריך לשנות את ניהול המערכת, ולהכניס אגירה עכשיו

דורית בנט:  ויש את זה

דורית בנט:  זה לא קורה

מיכאל ביטון: מה זה שוק החשמל החופשי?     

עלאא פחורי: קודם כל, לפני שוק החשמל החופשי, אנחנו פרסמנו מכרז לאגירה, והוא כבר יצא לשימוע

עלאא פחורי:  אנחנו מאוד מקווים שהחברות ייגשו ושיהיו מחירים טובים, כי בסוף, כל אגורה שתשולם לצורך האגירה הזו – משולמת על ידי צרכני החשמל, ואנחנו רוצים שהם ימקסמו את התועלות שלהם מזה

דורית בנט: אבל הם לא ניגשים בגלל שזה לא כלכלי להם

דורית בנט:  אתה בטח מדבר על קווי חלוקה

עלאא פחורי: תראי, בסוף הכלכלה נקבעת על ידי השחקנים בשוק

עלאא פחורי:  ככל שזה כלכלי – הם ייגשו

דורית בנט: אתה לא יכול לעשות חישוב של 11% ו-12% החזר השקעה? צריך להישאר ב-9%, אבל גם הרשת תעלה לך כסף

עלאא פחורי: דורית, מי שקובע את התעריף זו לא הרשות; זו התחרות בשוק

עלאא פחורי:  גם אם יהיה 50 אגורות או חצי אגורה - - -     

מיכאל ביטון: התעריף שמתמרץ אנרגיה מתחדשת הוא תעריף שאתה קובע אותו; הוא לא מחיר השוק

מיכאל ביטון:  כשהלכו לבתים פרטיים ואמרו להם: "נקנה מכם חשמל טיפה יותר ביוקר, כדי לעודד פאנלים סולאריים" – זו לא בחירה של מחיר השוק

מיכאל ביטון:  מהו המחיר התמריצי שיגרום לאנשים לפעול?     

עלאא פחורי: אני מדבר על האגירה

עלאא פחורי:  אנחנו פרסמנו מכרז, והתעריף ייקבע במכרז, ולא על ידי תעריף שאנחנו נקבע

עלאא פחורי:  אנחנו לא יכולים להוציא מכרז ואחר כך להגיד - - -     

מיכאל ביטון: מתי זה ייגמר?     

עלאא פחורי: המכרז יצא

עלאא פחורי:  יש עכשיו - - -     

מיכאל ביטון: מי שזכה כבר יכול להקים מתקנים?     

עלאא פחורי: המכרז לאגירה יצא - - -     

מיכאל ביטון: לפיילוט אחד?     

עלאא פחורי: לא לפיילוט; מכסה של 1,000 מגה

עלאא פחורי:  זה לא מעט

מיכאל ביטון: זאת אומרת שכל מי שתהיה לו יכולת – יוכל להיכנס לזה?     

עלאא פחורי: כן

עלאא פחורי:  אלה יהיו מתקני ענק של אגירה; לא סתם מתקנים קטנים

עלאא פחורי:  אנחנו עושים את זה במכרז כדי - - -     

מיכאל ביטון: אז איך אוגרים את החשמל?     

עלאא פחורי: בסוללות גדולות

מיכאל ביטון: לא מצאו משהו אחר?     

עלאא פחורי: יש אגירה שאובה, אבל זו טכנולוגיה קצת מורכבת

דורית בנט: והרבה יותר יקרה, דרך אגב

מיכאל ביטון: בגלבוע יש את זה

עלאא פחורי: נכון

עלאא פחורי:  שואבים מים לגובה - - -     

מיכאל ביטון: יש לנו רק אחד כזה, לא?     

עלאא פחורי: יש לנו שניים

עלאא פחורי:  אחד קיים והשני בבנייה – מנרה וגלבוע, ויש עוד אחד בכוכב הירדן

מיכאל ביטון: אז הם זכו בלאגור חשמל דרך מכרז תשובה?     

דורית בנט: כן, אבל זה גם עד 2027, נכון?     

עלאא פחורי: אחד כבר הוקם - - -     

דורית בנט: לא אגירה שאובה; המכרז שהוצאתם

עלאא פחורי: 2026, כי לוקח זמן לסטטוטוריקה

עלאא פחורי:  אנחנו צריכים שיהיה לנו מספיק זמן לעשות את זה

דורית בנט: אז למה לא לתת אפשרות גם ל-2025? יש כאלה שרצים בסטטוטוריקה בטיסה

דורית בנט:  תמ"א של אגירה אושרה

מיכאל ביטון: מי שיכול להקים קודם – שיקים קודם

עלאא פחורי: מי שיש לו אופציה – שיקימו

עלאא פחורי:  יבורכו

מיכאל ביטון: לא חייב להקים ב-2026; תקים מחר

עלאא פחורי: נכון

מיכאל ביטון: מתי יסתיים המכרז הזה?     

עלאא פחורי: המכרז פורסם לשימוע

עלאא פחורי:  אנחנו נסיים את השימוע ממש בקרוב; בתוך חודש - - -     

מיכאל ביטון: בערך מתי הוא יסתיים?     

עלאא פחורי: ההגשה היא בינואר

מיכאל ביטון: מתי זוכים במכרז?     

עלאא פחורי: בינואר

עלאא פחורי:  זה עניין של ימים בין ההגשה והזכייה

עלאא פחורי:  מה שקובע זה המחיר, שאותו אנחנו קובעים במליאת החשמל

מיכאל ביטון: איך הזוכים יהיו בינואר?     

עלאא פחורי: אני אסביר לך

עלאא פחורי:  אנחנו עושים מכרזים שהם יחסית לא מורכבים; אין לי כאן מכרזים שלוקחים המון זמן

עלאא פחורי:  אני עשיתי 14 מכרזים תוך חודשים ספורים בגלגול הקודם

עלאא פחורי:  זה לא משהו שלוקח זמן

מיכאל ביטון: הגלגול הקודם של מה?     

עלאא פחורי: יש לנו שתי רגולציות: רגולציה שהתעריף הוא Fit In – תעריף שנקבע מראש על ידי הליך תחרותי, ויש גם רגולציה שהיא רגולציה של מחיר שוק ותמיכות

עלאא פחורי:  ברגולציה הקודמת, בגלגול הקודם, עשיתי 14 מכרזים

עלאא פחורי:  בדרך כלל היינו מפרסמים את התוצאות יומיים לאחר ההגשה

עלאא פחורי:  זה לא משהו שלוקח זמן

מיכאל ביטון: אבל יש מועד להתכונן להגשה

עלאא פחורי: נכון

עלאא פחורי:  לכן פרסמנו את המכרז עכשיו; ההגשה היא בינואר, ואנחנו מקווים שיהיו לנו מספיק הצעות, כדי שתהיה מספיק אגירה

מיכאל ביטון: אז בפברואר נעשה פה דיון ונשמע על זכייני אגירה

עלאא פחורי: בכיף

עלאא פחורי:  אנחנו לא בונים רק על המכרז הזה, כמובן

עלאא פחורי:  אנחנו עשינו לחברת החשמל - - -     

מיכאל ביטון: אפשר לקרוא להם "אוגרים"

עלאא פחורי: נכון; זה רישיון אוגר

עלאא פחורי:  גם נתנו אפשרות לחברת החשמל לעשות אגירה בתחמ"שים שלה

עלאא פחורי:  יש לנו 150 מגה שבבנייה, והם ישחררו רשת ממש בקרוב

עלאא פחורי:  כמובן שאנחנו בונים על מודל השוק, שהוא - - -     

מיכאל ביטון: המתקנים האלה בטוחים?     

עלאא פחורי: אני לא מומחה לזה; אני לא רוצה להגיד דברים שאני לא יודע, אבל יש להם רמה מאוד גבוהה של בטיחות

עלאא פחורי:  הם לא קמים בתוך הבתים, אלא בתחנות משנה

עלאא פחורי:  גם כשיש בעיות כלשהן – זה רחוק מלהיות מסוכן לבני אדם

מיכאל ביטון: בתוך מתקני חשמל? טוב

מיכאל ביטון:  עכשיו אני רוצה לעבור לעיקר הדיון, וזה איך אנחנו מזהים את הרשויות המקומיות כהזדמנות; כמקום שיכול להיות יזם ומוביל בעולם של אנרגיה מתחדשת

עירית הייטנר: על זה אני יכולה לענות

מיכאל ביטון: עוד מעט

מיכאל ביטון:  מי שבזמנו ביקש ממני זה ארגון גרינפיס, כי היה לו מודל בתחום הזה, של רשויות מקומיות

מיכאל ביטון:  יש לכם חמש דקות להציג את המודל, ונזיפה על זה ששלחתם את המצגת אתמול

ד"ר יונתן אייקונבאום: מקבלים אותה בהערכה ובאהבה

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אני אקח דקה ועשרים שניות, מתוך חמש הדקות, ואז אני אתן לדנה, שמובילה את תחום האנרגיה אצלנו, להציג את המצגת

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אני רוצה להגיד שכל אלה שעוסקים בתחום הסולארי – ובמיוחד בתחום של אנרגיה מתחדשת – פועלים יחד, כשותפים, מזה הרבה שנים; אם זו דורית, יוסף ורבים ואחרים

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אנחנו אנשים שחזון של ציונות ירוקה מבעבע בהם

ד"ר יונתן אייקונבאום:       ובכל זאת, התחום הסולארי תקוע, ולזה נדרשת איזו שהיא הבנה שמה שצריך לשדרג זה לא הרשת; זו הרשת שיש לנו במוח

ד"ר יונתן אייקונבאום:  במובן הזה – דרושים חיבורים

ד"ר יונתן אייקונבאום:  הקהילה הירוקה, היזמים – לבד זה לא הולך

ד"ר יונתן אייקונבאום:  צריך לייצר חיבור

ד"ר יונתן אייקונבאום:      כאן מגיע הנושא של הרשויות המקומיות

ד"ר יונתן אייקונבאום:  החיבור עם הרשויות המקומיות – להפוך את הרשויות משחקן שהוא בעיקר פסיבי, היום, לשחקן אקטיבי; שלוקח חלק מהנטל על עצמו, אבל שגם מקבל את הסמכויות ואת היכולות

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אני חושב שזהו הדבר; במיוחד בנגב והגליל, שהם אזורים יותר מנודים בארץ; אזורים שייפגעו יותר ממשבר האקלים

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אלה הם אזורים שצריך לדאוג להם במיוחד

ד"ר יונתן אייקונבאום:      יש פה הזדמנות שהיא מאוד רחבה, בתחום של קיימות

ד"ר יונתן אייקונבאום:  תמיד קיימות עובדת יותר בנושא של רשויות מקומיות, וכאן, בעצם, ההצעה שלנו מבקשת להפוך את הרשויות לספקי חשמל, לקראת עצמאות אנרגטית של הרשויות

ד"ר יונתן אייקונבאום:  דנה, בבקשה

דנה כהן: תודה רבה

דנה כהן:  דנה, ראש תחום אקלים וקשרי ממשל בגרינפיס

דנה כהן:      (הצגת מצגת)     אני לא ארחיב על זה יותר מדי, אבל רצינו רק לשים פה כרקע את הסיפור של החרפת משבר האקלים

דנה כהן:  הגרף הזה הוא גרף מלפני שבועיים, כאשר ה-03 וה-04 ליולי היו היומיים הכי חמים שנמדדו על פני כדור הארץ מאז תחילת המדידות, עם שיא של טמפרטורה ממוצעת של 17

דנה כהן: 8 מעלות צלזיוס

דנה כהן:       גם פה, בישראל, אנחנו ממש עכשיו בפתחו של גל חום שהולך להימשך כמה ימים, ושמענו שחברת החשמל הפעילה שבע מתוך שמונה יחידות פחמיות בשביל להתכונן לגל חום הזה; כדי שלא יהיו פדיחות, כמו שהיו בפעם שעברה

דנה כהן:  רק להזכיר שכשאנחנו מדברים על אנרגיות מתחדשות – על זה אנחנו מדברים

דנה כהן:  זה לא רק עניין של עמידה ביעדים ובהחלטות ממשלה, אלא באמת עניין קיומי

דנה כהן:       כמו שנאמר פה, לרשויות מקומיות יש תפקיד מאוד חשוב במעבר האנרגטי, וביישום של היעדים הלאומיים, כי בסופו של דבר – הרשויות הן המקום שבו הדבר הזה קורה

דנה כהן:  אנחנו חיים בעולם שנהיה יותר ויותר אורבני, וגם במדינת ישראל 92% מהאוכלוסייה שלנו חיה בערים

דנה כהן:  הדבר הזה מייצר פוטנציאל מאוד גדול, לרשויות, לייצר איזו שהיא מערכת אנרגיה מקומית – שהיא נקייה; מנוהלת בצורה חכמה; שמייצרת המון תעסוקה לרשות המקומית; ומאפשרת להן לייצר רווח כלכלי

דנה כהן:  גופים מובילים בעולם מדברים על זה – בין אם ה-OECD ; IRENA ; C40 ועוד

דנה כהן:      בהקשר של ישראל, אנחנו מדברים על איזה שהוא צורך מאוד גדול במרכזים האורבניים במרכז הארץ, איפה שנמצא שיא צריכת הביקוש

דנה כהן:  התפיסה – שהיא עדיין התפיסה הרווחת של הגופים הממשלתיים – מדברת על זה שמאוד יקר לעשות אנרגיה סולארית במרכזים האורבניים; מאוד יקר לעשות בה שימוש; יקר וקשה למלא את הגגות, או מרחבים נוספים

דנה כהן:  אז לאן הולכים? לאיפה שיש שטחים פתוחים בשפע ובזול, ופורסים סולארי על שדות נרחבים בנגב

דנה כהן:       לתפיסה הזו יש מחיר מאוד כבד

דנה כהן:  אפשר לראות פה שיש, מצד אחד, את הסיפור של הפגיעה בשטחים הפתוחים – גם מבחינת השדות הסולאריים עצמם וגם מבחינת שדרוג הרשת

דנה כהן:  להרצת קווי הולכה כל כך רבים, כמו שתכנית שדרוג הרשת של נגה מדברת עליהם, יהיו השלכות סביבתיות עצומות, שאנחנו עוד לא יודעים להעריך אותן בכלל

דנה כהן:  וכמובן הסיפור של העלויות – תכנית שדרוג הרשת ב-20 מיליארד ₪; הסיפור של: מאיפה הכסף הזה יבוא? והחשש להשית את העלויות האלה על הציבור

דנה כהן:      כל זה מוביל אותנו לאיזה שהוא חזון ודרך חדשה, שאנחנו רוצים לדבר עליה בהקשר של מימוש היעדים

דנה כהן:  אני הוצאתי את המפה הזו היום מהאתר של חברת החשמל; זו מפה של סבירות חיבור מתקנים סולאריים לרשת

דנה כהן:  אפשר לראות באדום את האזורים שהם בסבירות נמוכה – שיקבלו תשובת מחלק שלילית מחברת החשמל, ולא יוכלו לחבר מתקנים סולאריים חדשים

דנה כהן:  המפה הזו היא הכי צרה שאי פעם ראינו

דנה כהן:  אם פעם דיברו על חדרה-גדרה – היום זה יותר נתניה-רחובות, אולי

דנה כהן:  ממש רק מרכז הארץ, ואזור ירושלים והשפלה, שאפשר לחבר בהם מתקנים חדשים

דנה כהן:       בהקשר של הפריפריה, נתונים של השירות המתודולוגי מדברים על זה שמשבר האקלים הולך להיות מאתגר בצורה עודפת בפריפריה, ובעיקר בדרום הארץ

דנה כהן:  אם אנחנו נמשיך בכיוון הזה – עד 2050 אנחנו נראה פריפריה שסובלת הרבה יותר מגלי חום, והיכולת לתת מענה, טיפול רפואי ושירותי בריאות לדבר הזה הם הרבה יותר נמוכים

דנה כהן:      זה מוביל אותנו לחזון שאנחנו רוצים לדבר עליו

דנה כהן:  זה חזון שבו הרשות המקומית היא שחקן אקטיבי; היא לא רק איזה שהוא גוף שעונה למכרזים שמשרד האנרגיה מוציא, אלא גוף אקטיבי, שמבין את הפוטנציאל של לייצר, בחלקו, חוסן אנרגטי וחוסן חברתי; לייצר משרות חדשות ברשות; לייצר רווח כלכלי, שיכול לשרת את הרשות לשיפור השירותים המוניציפליים שהיא מציעה לתושבים שלה

דנה כהן:  גם ברמה הלאומית – מה ששמענו פה על לשטח את עקומת הצריכה; לצמצם אובדן חשמל; לצמצם את הצורך בפריסת קווי חשמל

דנה כהן:      אז איך עושים את זה, ודרישות: קודם כל, אנחנו חושבים שצריך לתרגם את היעדים הלאומיים ליעדים מקומיים – לתרגם את המספרים האלה לדבר המקומי, ושכל רשות מקומית תדע מה היעד שלה

דנה כהן:  דבר נוסף הוא לכתוב תכניות שמדברות על ייצור צמוד צריכה – כמה כל רשות צורכת, ואיך היא מייצרת בצורה שתאפשר לה, כמה שיותר, להגיע להיות מאופסת אנרגטית

דנה כהן:  וכמובן – לפתח אגירה בפריפריה, שנותנת מענה לשדרוג הרשת, ותאפשר לרשויות מקומיות רבות, ולא רק לאילת אילות - - -     

מיכאל ביטון: יש רשות שעשתה את זה בארץ?     

דורית בנט: אגירה?     

מיכאל ביטון: לא

מיכאל ביטון:  יזמות כזו

דנה כהן: יש לנו פה את אילת אילות ואת מעלה גלבוע, שיכולים לדבר על חזון ומימוש שלו – להגיע ל-100% אנרגיה מתחדשת, ברגע שיש אגירה לא רק ביום, אלא באופן כללי

דנה כהן:  גם לרתום את התושבים למהלך הזה, כי היום יש איזה שהוא חסם

דנה כהן:  רוב הסולארי בדו-שימוש שהצליחו לקדם זה על מבנים שהם באחריות הרשות, ובשביל להגיע ליעדים שאנחנו רוצים – אנחנו חייבים לרתום גם את הסקטור של המגורים, ודו-שימוש בכל מקום אפשרי, כמובן, בין אם זה חניונים, גדרות, מחלפים ועוד

דנה כהן:  לרשות המקומית יש תפקיד חשוב

מיכאל ביטון: מספיק שתקרה חניות ומגרשי ספורט – זה יותר שטח מכל הבניינים כולם

דנה כהן: זה נכון, אבל גם הסיפור של הבניינים הוא חשוב

דנה כהן:  יש שם עבודות של המשרד להגנת הסביבה, ודיברו על 45% פוטנציאל ייצור סולארי מהסקטור הבנוי בלבד

מיכאל ביטון: אפילו דרישת חובה לפאנלים סולאריים על בניינים חדשים אין בישראל

דנה כהן: נכון

מיכאל ביטון: גם בהיתר בנייה חדש

מיכאל ביטון:  אנחנו רוצים לדבר על הישן, אבל איך זה שאין התניה להיתר בנייה עם פאנלים סולאריים על הגג? לא ידוע

מיכאל ביטון:  שאלנו את זה בוועדה

דנה כהן: אני רק רוצה להעלות נקודה אחרונה בהקשר של דרישות

דנה כהן:  קודם כל, מעניין מאוד לראות מה היישום של סולארי, של תכניות שונות ומכרזים שונים שמשרד האנרגיה הוציא בפריפריה - - -     

מיכאל ביטון: אני אשאל אותך שאלה קשה: בכל מקרה, כל פרויקט של אנרגיה מתחדשת מתממש במרחב של אחת מהרשויות המקומיות

מיכאל ביטון:  אין ואקום

מיכאל ביטון:  אז במה זה שונה מלהגיד: "ניתן לרשויות"? בסוף – כל פרויקט יהיה בתוך רשות, באחד המקומות

דנה כהן: קודם כל, יש פה פוטנציאל של רווח עבור הרשות

מיכאל ביטון: הייתי ראש רשות, ושמתי פאנלים סולאריים על גגות ועל מגרשי ספורט

מיכאל ביטון:  עשינו את זה, בגדול, אז אני מבין מה את אומרת, אבל זה צריך להיות ברור

מיכאל ביטון:  את מדברת על הרשות, כיזם, כמוביל, ככזה שהממשלה מעמידה לו משאבים ומאפשרת לו לעסוק בתחום הזה

דנה כהן: נכון

דנה כהן:  בכל מיני מקומות בעולם אנחנו רואים את הסיפור של תאגידי חשמל ברשויות המקומיות, או רשויות מקומיות כספק חשמל

דנה כהן:  זה משהו שהיום, מבחינת משרד הפנים ומבחינה רגולטורית – רשות לא יכולה לעשות

דנה כהן:  בעצם, שהרשות תוכל להיות, באופן פוטנציאלי – דרך תאגיד כלכלי או בכל צורה אחרת - - -     

מיכאל ביטון: אבל לא צריך לסבך, הרי אדם פרטי, אפילו, מוכר חשמל לחברת החשמל

מיכאל ביטון:  אם הצליחו לפענח את הרגולציה הזו – מה הבעיה שרשות, או החברה הכלכלית שלה, תמכור חשמל לחברת החשמל?     

עידן הרשקוביץ: עידן, פיתוח כלכלי, משרד הפנים

עידן הרשקוביץ:  אין שום בעיה לרשות מקומית, היום, לייצר חשמל ולמכור את החשמל

מיכאל ביטון: תראה, מה שצריך פה זה השקעות

מיכאל ביטון:  אני קיבלתי 14 מיליון ₪ מהמשרד לאיכות הסביבה וממשרד השיכון כדי לשים פאנלים סולאריים, וזה נתן לי רווח של מיליון ₪ לשנה, שהתחייבתי להשקיע אותו בסביבה

מיכאל ביטון:  אם הייתם שמים כמה מאות מיליונים ברשויות, לפרויקטים של אנרגיה מתחדשת – הן היו הופכות לשחקנים

מיכאל ביטון:  זה דבר אחד – לתת להם כסף

מיכאל ביטון:  דבר שני – סמכויות

מיכאל ביטון:  להיות כאלה שיכולות לעשות שותפויות עם חברות ייזום אנרגיה

עידן הרשקוביץ: אני אשמח להתייחס לזה

מיכאל ביטון: ודבר שלישי – רגולציה שמאפשרת ניצול אדמה בצורה טובה יותר – שטחים פתוחים, פארקים, כל מיני עניינים, שאפשר לשים שם פאנלים בלי הרבה ברדק

מיכאל ביטון:  אני קיריתי שני מגרשי ספורט; מגרש אחד היה 1,200 מטר

מיכאל ביטון:  זה כמו בניין ענק

עידן הרשקוביץ: זה היה לך כלכלי?     

מיכאל ביטון: ודאי

עידן הרשקוביץ: מעולה

עידן הרשקוביץ:  אז חלק מהקירוי של שטחים פתוחים הוא לא תמיד כלכלי

מיכאל ביטון: היה לי כלכלי בגלל שהיה לי הון

מיכאל ביטון:  קודם כל, היה לי כסף להקים מגרש ספורט

מיכאל ביטון:  יכולתי להקים אותו סתם עם הצללה, או עם הצללה של פאנלים, אז את הכסף של ההשקעה להצללה – הפניתי לפאנלים

מיכאל ביטון:  אתה יודע כמה כספי פיתוח יש ברשויות? אם היית קובע ש-30% ממענקי הפיתוח של משרד הפנים ילכו לאנרגיה מתחדשת – היית מזיז את העסק

מיכאל ביטון:  כמה כסף אתה שם במענקי פיתוח במשרד הפנים?     

עידן הרשקוביץ: כמה מאות מיליונים בשנה

מיכאל ביטון: נו? אז תשים שליש רק ליזמות של אנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:  תאמין לי, הרשויות יאהבו אותך

עידן הרשקוביץ: יש הרבה תקציבים שהושקעו בשנים האחרונות, על ידי משרד האנרגיה, משרד הגנת הסביבה ואנחנו, לקידום אנרגיות מתחדשות ברשויות

עידן הרשקוביץ:  יש גם הרבה רשויות שלקחו הלוואות לתחום הזה

עידן הרשקוביץ:  כלומר, בסוף, כשזה כלכלי - - -     

מיכאל ביטון: אתם לא אוהבים שהם לוקחים הלוואות

מיכאל ביטון:  אתם לא מאשרים הלוואות

עידן הרשקוביץ: אין לנו בעיה

עידן הרשקוביץ:  שייקחו הלוואות לפרויקטים כלכליים

עידן הרשקוביץ:  אני לא מכיר רשות שביקשה הלוואה לפרויקט אנרגיה וקיבלה "לא"

מיכאל ביטון: אם היא בתכנית הבראה ואין לה חוסן כלכלי – ל-200 רשויות אין חוסן כלכלי

עידן הרשקוביץ: ועדיין חלק מהן לוקחות הלוואות לפרויקטים כלכליים, ואנחנו מאשרים

מיכאל ביטון: בשביל ההלוואות – הם לא צריכים אותך

מיכאל ביטון:  הם צריכים אותך בשביל כסף

עידן הרשקוביץ: לצערי הם צריכים אותי גם בשביל ההלוואות, אבל זה דיון אחר

מיכאל ביטון: צריך לעזוב אותן בשקט

מיכאל ביטון:  היה לכם פרויקט לעידוד מיזמים מחוללי שינוי ברשויות, לעצמאות כלכלית

מיכאל ביטון:  היו לכם השקעות כאלה

עידן הרשקוביץ: נכון

עידן הרשקוביץ:  חלק מהפרויקטים שהלכו – הלכו לעולם האנרגיה; אם זה בעולם ההתייעלות האנרגטית ואם זה בעולם ייצור האנרגיה

מיכאל ביטון: אבל למה לא לקחת הרבה יותר מכספי הפיתוח ולעשות על זה מאמץ? הרי, אתה מקטין את הבעיות שלך

מיכאל ביטון:  ככל שרשות מגדילה את ההכנסות – היא באה אליך פחות בטענות

עידן הרשקוביץ: אני מסכים

עידן הרשקוביץ:  אפשר לשקול את זה

עידן הרשקוביץ:  צריך לזכור שבסוף, כשראש רשות מקבל את תקציבי הפיתוח של משרד הפנים – הוא בוחר איך להשתמש בהם לכל מיני תחומים

עידן הרשקוביץ:  אני עוד מתלבט לגבי כמה אנחנו רוצים להכווין את זה

עידן הרשקוביץ:  שוב, יש הרבה תקציבים, גם של משרדים אחרים, שהולכים לשם

מיכאל ביטון: 	אבל יש יעד לאומי למדינה

מיכאל ביטון:  תראה, המדינה רוצה 30%

מיכאל ביטון:  כדי להגיע ל-30%, זה לא מספיק שמספק האנרגיה ירצה את זה

מיכאל ביטון:  צריך שבתי חולים ירצו את זה; שכל משרדי הממשלה יעסקו בזה

עידן הרשקוביץ: אנחנו עוסקים בזה

עידן הרשקוביץ:  רק נקודה אחת שרציתי להגיד, לגבי הרגולציה, שהרשויות יכולות לקדם: יש רשויות מקומיות שמייצרות היום אנרגיה במכרזים פרטניים – כלומר, ממפות כמה גגות ופונות ליזם; יש רשויות שעושות שותפויות; ויש רשויות, היום, שפנו אלינו לתאגיד אנרגיה משותף, וכרגע זה נמצא על השולחן שלנו, בגישה חיובית לקדם את זה

מיכאל ביטון: תאגיד של כמה רשויות?     

עידן הרשקוביץ: כרגע של אחת

עידן הרשקוביץ:  כרגע רשויות מקומיות פנו לעשות תאגיד משותף עם החברה הכלכלית שלהן, עם יזם פרטי בתחום האנרגיה

מיכאל ביטון: יש לך גם את האשכולות

עידן הרשקוביץ: אנחנו מאמינים גדולים באשכולות האזוריים, וגם עובדים עם משרד האנרגיה דרך האשכולות האזוריים

עידן הרשקוביץ:  יש היום מכרז בנגב מזרחי, לדעתי, שמקדם יתרון לכל רשויות האשכול

עידן הרשקוביץ:  זה מתקדם

עידן הרשקוביץ:  אולי לא בקצב שהיינו רוצים; אולי לא בעמידה ביעדים שהיינו רוצים; אבל בסוף – יש פה פרויקט שהוא כלכלי

עידן הרשקוביץ:  הרשויות רוצות אותו, מקדמות אותו ועושות אותו

עידן הרשקוביץ:  לא תמיד בהצלחה מלאה; לא אמרתי שהכל מושלם, אבל אנחנו מתקדמים לשם

מיכאל ביטון: עירית הייטנר, בבקשה

ד"ר יונתן אייקונבאום: סליחה, אדוני, אני אשמח אם אפשר לחדד את הנקודה שלנו - - -     

מיכאל ביטון: אי אפשר

מיכאל ביטון:  היו לכם חמש דקות ודיברתם שבע דקות

מיכאל ביטון:  אתם בזבזתם זמן על מצב התחממות כדור הארץ, ולא צללתם ישר לפרויקט

מיכאל ביטון:  זו לא הבעיה שלי

מיכאל ביטון:  החכמה היא לדעת להגיע בול לנקודה

מיכאל ביטון:  אולי יהיה לך עוד זמן

מיכאל ביטון:  בינתיים קיבלת הכי הרבה זמן

מיכאל ביטון:  חכה בסבלנות

מיכאל ביטון:  עירית הייטנר

עירית הייטנר: תודה

עירית הייטנר:  עירית הייטנר, משרד האנרגיה, חטיבת אנרגיה מקיימת

עירית הייטנר:  למעשה, אני אחראית על הנושא של שלטון מקומי, מענקים ומיזמים בחטיבה

עירית הייטנר:  זהו המשך, למעשה, למצגת שלכם

עירית הייטנר:  אם הייתם מראים שוב את השקף האחרון שלכם – זה מה שאנחנו עושים

עירית הייטנר:  אנחנו רואים בשלטון המקומי שותף מרכזי להשגת היעדים

עירית הייטנר:  ברור לנו שאם אנחנו רוצים להשיג את היעדים הלאומיים, גם של ייצור אנרגיה מתחדשת, גם של הפחתת פליטות וגם של תחבורה חשמלית – אנחנו צריכים את השלטון המקומי איתנו

עירית הייטנר:      בגלל זה אנחנו עובדים על זה מאוד קשה בשנים האחרונות

עירית הייטנר:  קודם כל, אנחנו עוזרים לרשויות לעשות תכנית אב; תכניות אסטרטגיות למיפוי הפוטנציאל – גם להתייעלות באנרגיה וגם לאנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון: כמה תכניות כאלה עשיתם?     

עירית הייטנר: עד עכשיו היו לנו 18 תכניות

עירית הייטנר:  עכשיו יש לנו קול קורא באוויר לבחירת עוד רשויות – במה שאנחנו קוראים "תכנית המאיץ"

עירית הייטנר:  ככל הנראה יהיו עוד 15 רשויות, שיש לנו בקנה

מיכאל ביטון: אבל יש 266 רשויות

עירית הייטנר: אני מאמינה שאנחנו נגיע למצב של בערך 50 בשנה הבאה

עירית הייטנר:  מעבר לזה, אנחנו עובדים מאוד חזק עם האשכולות האזוריים

עירית הייטנר:  אנחנו לא חושבים שכל רשות קטנה צריכה לעשות תכנית אסטרטגית משלה, ובגלל זה אנחנו נמצאים בשיתוף פעולה עם משרד הפנים – גם עם עידן ואגף האזוריות – ומממנים, למעשה, תפקיד שנקרא "מנהל אנרגיה" ב-11 אשכולות אזוריים

עירית הייטנר:  זה תפקיד לשנתיים, ואנחנו מתכוונים להרחיב ולהמשיך אותו

עירית הייטנר:  בעזרת מנהל האנרגיה – אנחנו עושים תכניות פעולה אזוריות, וגם לרשויות המקומיות

מיכאל ביטון: יש לכם מענקים לרשויות האלה?     

עירית הייטנר: כן

עירית הייטנר:  אנחנו לא רק עוזרים להן לעשות תכניות; אנחנו עוזרים להן גם ליישם תכניות פעולה

עירית הייטנר:  היה לנו מכרז כזה בשנה שעברה, ב-25 מיליון ₪

מיכאל ביטון: מי זכה?     

עירית הייטנר: זכו שבע רשויות – אילת; אשכול המפרץ, שזה אשכול שמאגד אותם; נתניה; כפר סבא; חיפה וחולון

עירית הייטנר:  חשוב להגיד שאלה תכניות שהיו במאיץ הקודם שלנו, ועשו תכניות פעולה - - -     

מיכאל ביטון: לאן הכסף הולך?     

עירית הייטנר: הכסף הולך לשני סוגי פרויקטים: קודם כל, פרויקטים בנכסי הרשות, שזה אומר החלפת מזגנים במבני ציבור; מתקני אגירה – באילת, נגיד, עושים מתקני אגירה; אבל חוץ מזה רצינו פרויקט עם Impact

עירית הייטנר:  אמרנו שזה לא מספיק שהרשות תעבוד רק על הנכסים שלה – אנחנו רוצים את הרשות כמחולל שינוי בשטח שלה

עירית הייטנר:  אנחנו רוצים שהרשות תעודד את התושבים שלה, במגזר המסחרי-תעשייתי, להאיץ את התהליכים האלה

עירית הייטנר:  בגלל זה נתנו לרשויות, בערך במחצית הכסף, להגיש פרויקטים שהם מקדמים במגזרים הרשותיים

מיכאל ביטון: מה בוצע, לדוגמה?     

עירית הייטנר: דורית תשמח, מן הסתם, לדבר על הפרויקט

עירית הייטנר:  קודם כל, הכל נמצא בשלבים ראשוניים; הדברים לוקחים זמן, ואנחנו עוקבים על זה מקרוב

עירית הייטנר:  הם התחילו לעבוד בינואר - - -     

מיכאל ביטון: כמה מתוך הרשויות האלה הן בסוציו-אקונומי 1-4?      

עירית הייטנר: רוב הרשויות באשכול המפרץ הן 1-4, ואילת גם

מיכאל ביטון: רוב הרשויות במפרץ הן 1-4?     

עירית הייטנר: בקול קורא הבא שאמור להתפרסם אנחנו כבר נותנים תיעדוף מסוים; אנחנו עושים שני מסלולים, ומסלול ייחודי לרשויות 1-4, מתוך הבנה שאנחנו רוצים לחזק גם את הרשויות החלשות יותר

עירית הייטנר:  בגלל זה יש להן ממש מסלול ייעודי, גם מבחינת תקציב וגם מבחינת התנאים, שהם תנאים יותר קלים

עירית הייטנר:  אני מאמינה שבקול הקורא הבא כבר יהיו יותר רשויות 1-4

מיכאל ביטון: אבל 25 מיליון ₪ זה לא מעט כסף בעולם של אנרגיה?      

עירית הייטנר: תקציב משרד האנרגיה הוא לא תקציב מאוד גדול למענקים

מיכאל ביטון: מותר להם למנף אותו? לעשות שותפויות עסקיות, או לקחת לצדו הלוואה? הרי, זה פרויקט שמחזיר את עצמו

עירית הייטנר: בשנה שעברה נתנו 25 מיליון ₪ למכרז הזה, אבל בסך הכל – 80 מיליון ₪

עירית הייטנר:  ה-80 מיליון ₪ האלה גם כללו רשויות ערביות, במסגרת החלטת ממשלה 550; רשויות בדואיות, במסגרת החלטה 179; ורשויות דרוזיות וצ'רקסיות, במסגרת החלטות 616/617

עירית הייטנר:  כך שבסך הכל – נתנו ל-56 רשויות, שמתוכן, לדעתי, 49 בערך היו בסוציו-אקונומי 1-4, או משהו כזה

עירית הייטנר:  אנחנו בפירוש עובדים עם אוכלוסיות של סוציו-אקונומי 1-4

עירית הייטנר:  לפעמים הצרכים שם הם יותר קונקרטיים לפרויקטים ספציפיים, מאשר לתכנית פעולה אסטרטגית, אז אנחנו מנסים לבנות את זה גם בהתאם לצרכים של הרשויות

עירית הייטנר:       היה לנו שיתוף פעולה עם מפעל הפיס, למתן הלוואות להקמת פאנלים סולאריים, ואנחנו מקווים להצליח לעשות עוד שיתוף פעולה כזה

עירית הייטנר:  עכשיו ההלוואות גם נהיו יותר אטרקטיביות, עם הריבית והכל, ואנחנו בפירוש מנסים למנף את זה

עירית הייטנר:       כמו שעידן אמר קודם – אנחנו גם עובדים, יחד עם משרד הפנים, על מתן אפשרויות לרשויות להקמת תאגיד אנרגיה, שגם הוא יכול למנף את זה, כי זו שותפות של הרשות, למעשה, עם חברות פרטיות

עירית הייטנר:  אנחנו גם מדברים על תאגידי אנרגיה באשכולות האזוריים

עירית הייטנר:  אנחנו כבר מתחילים להוביל תכנית כזו יחד עם נגב מזרחי

מיכאל ביטון: תודה

מיכאל ביטון:  אברהם בנימין, תנועת רגבים

מיכאל ביטון:  גם שלחתם לנו תכנית בלילה

אברהם ברמן: אנחנו מקבלים את הנזיפה עוד לפני שהיא נאמרה

אברהם ברמן:  סליחה

מיכאל ביטון: מה לרגבים ולאנרגיה מתחדשת?     

אברהם ברמן: שאלה מצוינת

אברהם ברמן:  יש על זה שקף במצגת, כמו שנהוג לומר

אברהם ברמן:  דובר פה הרבה על מגבלות ההולכה של חברת החשמל, ואני רוצה לדבר על אפקט הפרפר

אברהם ברמן:       (הצגת מצגת)     דובר פה הרבה על מגבלות ההולכה ועל הסיפור של פתרונות האגירה, אבל לפני כן - - -     

מיכאל ביטון: טוב, נראה לי שאתה לא תציג את המצגת הזו

אברהם ברמן: היא קשה מדי?     

מיכאל ביטון: לא, כי היא קשקוש

מיכאל ביטון:  אתה רוצה לדבר על בעיית ההתיישבות הבדואית או על אנרגיה מתחדשת?     

אברהם ברמן: על אנרגיה מתחדשת, ואני אסביר למה

מיכאל ביטון: אל תסביר הרבה

מיכאל ביטון:  אני אעצור אותך כל שנייה

מיכאל ביטון:  אני יודע את המצגות שלכם

מיכאל ביטון:  הנושא הוא אנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:  יש לכם פרויקט לאנרגיה מתחדשת?     

אברהם ברמן: אדוני, זה הנושא

מיכאל ביטון: יש לכם פרויקט?     

אברהם ברמן: אני אסביר למה יש בעיה - - -     

מיכאל ביטון: אל תסביר לי למה

מיכאל ביטון:  הנגב יודע גם בלעדיכם שיש לו בעיה בהתיישבות הבדואית

מיכאל ביטון:  הוא גם יודע בלעדיכם שצריך לסדר את זה

מיכאל ביטון:  אגב, מייסדי תנועת רגבים הם סמוטריץ' ואורי אריאל, ששלט ברשות להסדרת ההתיישבות

מיכאל ביטון:  המייסד שלכם יכול להסדיר את ההתיישבות

מיכאל ביטון:  אל תסביר לנו; תפנה אליו

מיכאל ביטון:  תפנה לסמוטריץ', שייסד איתכם את רגבים, שישים כסף להסדרת ההתיישבות

מיכאל ביטון:  אם יש לך פרויקט על אנרגיה מתחדשת – אתה תציג אותו

מיכאל ביטון:  אתה לא תשמיץ עכשיו את הבדואים בוועדה הזו

אברהם ברמן: אדוני, אני אפילו לא פתחתי את הפה

מיכאל ביטון: אני רואה את השקף

מיכאל ביטון:  תאמין לי, נקודות אדומות זה דבר שאני יודע לזהות

מיכאל ביטון:  כן, בוא נראה מה אתה הולך להגיד

אברהם ברמן: אוקיי

אברהם ברמן:  תודה רבה

אברהם ברמן:  מה שרואים כאן זה את מסדרון התשתיות הלאומיות, שהוא לאורך כביש 6

אברהם ברמן:  אנחנו גם נמצאים באזור טירה, ורואים פה את כוכב יאיר מהצד השני של הכביש

אברהם ברמן:  אם אפשר לרדת לשקף הבא, אפשר לראות שבמסדרון התשתיות הלאומיות, מתחת למסדרון - - -     

מיכאל ביטון: טוב, תודה רבה

מיכאל ביטון:  אפשר להוריד את המצגת

מיכאל ביטון:  הבנו

אברהם ברמן: אם אפשר עוד שני שקפים לסיום - - -     

מיכאל ביטון: לא, סיימת, אדוני

מיכאל ביטון:  אל תעשו תרגילים כאלה

אברהם ברמן: זה לא תרגיל

אברהם ברמן:  יש - - - דחייה בגלל בניה לא חוקית

אברהם ברמן:  אלה מכתבים - - -     

מיכאל ביטון: לך ליאיר מעיין, שמיניתם אותו לפני שבע שנים, אתה ואורי אריאל - -      

אברהם ברמן: אני לא מיניתי אף אחד

מיכאל ביטון: - - ותשאל אותו למה הוא לא הצליח להזיז קווי מתח גבוה

מיכאל ביטון:  הוא כן הצליח

מיכאל ביטון:  ומה הוא למד על בדואים אחרי שהוא בא לשבע שנים?     

אברהם ברמן: אבל אנחנו לא מדברים רק על הנגב; אנחנו מדברים גם על אזור הצפון

מיכאל ביטון: אנחנו לא רוצים לשמוע את המצגת הזו

מיכאל ביטון:  תודה רבה

אברהם ברמן: צר לי על היחס הזה, אדוני

מיכאל ביטון: צר לך על חוסר שקיפות ומניפולציה שאתה עושה בוועדות

אברהם ברמן: סליחה, על זה באתי לדבר

מיכאל ביטון: בנימין טויטו, איגוד חברת אנרגיה ירוקה בישראל

בנימין הלוי: שלום רב

בנימין הלוי:  אני רוצה בבקשה לתת קצת זום אחורה, כי יש פה בעיה הרבה יותר רוחבית, ואנחנו מדברים פה על נקודות מאוד ספציפיות

בנימין הלוי:  אנחנו יושבים, כרגע, בחדר שמאוד נוח בו

בנימין הלוי:  בחוץ נורא חם

בנימין הלוי:  אנחנו מכירים את זה, וגם חברת החשמל ומשרד האנרגיה מכירים את זה שיש הפסקות חשמל, גם יזומות, בגלל בעיות בתשתיות

בנימין הלוי:      בואו נדמיין רגע שבחדר הזה – אין חשמל

בנימין הלוי:  שאין מיזוג

בנימין הלוי:  בואו נדמיין רגע את תושבי הנגב והגליל – האזרחים הוותיקים או התלמידים בבתי הספר – ללא מיזוג; ללא מקרר; ללא מקפיא

בנימין הלוי:  משק החקלאות, החקלאות, הלולים – ללא שום דבר שאפשר לקרר, לייעל שם את הדברים ולחיות בצורה נורמלית

בנימין הלוי:      בואו נזכור גם שהיעד הזה, של 30%, הוא ל-2030

בנימין הלוי:  אנחנו גם נגיע, מתישהו, ל-100%, וצריך לתכנן את התשתיות ולהביא את המשאבים לשם

בנימין הלוי:  אם לא נחזק את הרשויות ואת הפריפריה – התרחישים האלה יבואו אם לא נעשה כלום, ואם נמשיך לטפל בנקודות מסוימות וממוקדות כאלה, של אישור פה ואישור שם

בנימין הלוי:  יש פה בעיה רוחבית שצריך לטפל בה, וצריך לשחרר מלא דברים

בנימין הלוי:      אנחנו שומעים גם על כדאיות, על תקציבים, על יזמים ועל תקציבים של המשרדים השונים; על כמה עולה חשמל ירוק מול הגז, ומול הדברים האחרים

בנימין הלוי:  יש פה עניינים אחרים שצריך לתכלל ולהביא בחשבון, כמו כמה עולים חיים של אנשים?; כמה עולה עצמאות אנרגטית לפריפריה, או ליישובים?; כמה עולה עצמאות תזונתית? כי אם לא יהיה לנו פה משק חקלאי, פרות ולולים - - -     

מיכאל ביטון: את מי אתה מייצג, בנימין?     

בנימין הלוי: את האנרגיות הירוקות

מיכאל ביטון: מה זה? תסביר

בנימין הלוי: אני מייצג את משק האנרגיות הירוקות

מיכאל ביטון: תן לי שמות של חברות

בנימין הלוי: יש את EDF ; יש פה כל מיני אנרגיות שאובות; אילת אילות נמצאים אצלנו באיגוד

בנימין הלוי:  יש 204 חברות, שכולן מתעסקות באנרגיות ירוקות – בין אם זה סולארי, רכב חשמלי - - -     

מיכאל ביטון: ואתה מייצג אותן?     

בנימין הלוי: אני הסמנכ"ל של האיגוד

מיכאל ביטון: מה עיקר הדבר שאתם עושים, כאיגוד?     

בנימין הלוי: אנחנו מקדמים את המדיניות מול הממשלה, מול הכנסת, מול חברת החשמל

בנימין הלוי:  אנחנו מביאים את הבעיות, מנסים להגיע להבנות, ומעבירים את המידע מלמטה למעלה, וגם מלמעלה למטה

מיכאל ביטון: תהיה מאוד ממוקד, כי דיברת על ה-Well being של בני האדם

בנימין הלוי: לא רק

בנימין הלוי:  הפרספקטיבה מאפשרת לנו להבין את שעת הכושר שאנחנו נמצאים בה ואת הבעיות של המשק

בנימין הלוי:  מדינת ישראל לא מתקדמת לאט-לאט – היא פשוט זוחלת לכיוון הלא נכון

מיכאל ביטון: זו הסיבה שבללה עשינו את הדיון

בנימין הלוי: מצוין

בנימין הלוי:  אז אני רוצה רק לתת פרספקטיבה, כי אם מדברים על כדאיות כלכלית – יש דברים שלא מתכללים

בנימין הלוי:  עוד מעט המשק הישראלי ישלם מס פחמן לכל מדינות אירופה בכל מה שקשור לייצוא של מוצרים

בנימין הלוי:  אנחנו לא לוקחים בחשבון את הכסף שאנחנו נוציא

בנימין הלוי:  את הכסף הזה אפשר לשמור למדינה, ולהזרים אותו לפיתוח תשתיות כמו שצריך

בנימין הלוי:      יש פה את ההיבט הכלכלי

בנימין הלוי:  כל שעה של הפסקת חשמל עולה מיליונים למשק הישראלי

בנימין הלוי:  את זה – אנחנו לא לוקחים בחשבון

בנימין הלוי:  אם ניקח בחשבון את הדבר הזה, וניקח את הכסף הזה ונשקיע אותו במקומות הנכונים – אנחנו נוכל להציל את ישראל מהבעיות האלה

בנימין הלוי:      יש גם היבט ביטחוני

בנימין הלוי:  אני התגייסתי ב-2006, והכותרות שהיו אז היו: "מלחמת לבנון השנייה – חיזבאללה מנסה להפגיז את התחמ"שים בצפון"

בנימין הלוי:  מה יקרה לנו אם אנחנו לא נבזר את משק החשמל על ידי יצרנים קטנים ופרטיים, בצפון ובנגב, בעת ההסלמה? אנחנו לא לוקחים את זה בחשבון

בנימין הלוי:  לאנשים לא יהיה חשמל לא רק שעה, אלא שעות

בנימין הלוי:  אלה עלויות שצריך לקחת בחשבון כדי לחזק את משק החשמל הישראלי, הן ברשויות, הן בצפון והן בדרום

בנימין הלוי:      הסרת החסמים והעידוד, על ידי הובלה של הכנסת, הממשלה והרשויות המקומיות, היא דבר קריטי, וצריך לקחת בחשבון לא רק את התעריף שאנחנו נותנים, את הכדאיות הכלכלית פה ושם – יש פה דברים הרבה יותר רוחביים שצריך לקחת בחשבון, ולצערנו – הדברים לא מתקדמים בהיבט הזה

מיכאל ביטון: תודה רבה לך

מיכאל ביטון:  רן דרסלר, רצית להשלים את הדברים שלך? כי קודם נתתי לך אבל קטענו אותך

רן דרסלר: כן, אבל השאלה היא מה מיקוד הדיון כרגע

מיכאל ביטון: המיקוד הוא רשויות מקומיות, ואיך אתם יכולים לאפשר להן לגדול להיות מעצמות של אנרגיה מתחדשת, שתורמות את חלקן למאמץ הלאומי בנושא הזה

רן דרסלר: אני יכול רק להגיד שהמסד הסטטוטורי – התמ"א 1 מפרק המתקנים הפוטו-וולטאיים – מאפשר מימוש בדו-שימוש במגוון של מסלולים שהם רלוונטיים למרחב הבנוי

רן דרסלר:  זה המיקוד

רן דרסלר:  אנחנו פועלים כל העת כדי לעדכן את ההוראות

רן דרסלר:  אנחנו עכשיו נמצאים במהלך נוסף של תיקון, הכל כדי לעודד ולתמרץ את הדו-שימוש

מיכאל ביטון: בתכנית מתאר שאישרת לרשויות בשנה, שנתיים או שלוש האחרונות – האם היו שם סימונים ותב"עות עתידיות שקשורות לאנרגיה מתחדשת?     

רן דרסלר: התכנית היא לא ספציפית; היא לא ממוקדת בתא שטח כזה או אחר

רן דרסלר:  היא קובעת את ההוראות הרוחביות, שמאפשרות לאשר, בהליך של היתר – זה חריג; זה תהליך שבו אפשר להוציא היתרי בנייה ישירות מתוקף התמ"א

מיכאל ביטון: תכנית מתאר מתארת לאן היישוב הולך; לאן עיר הולכת

מיכאל ביטון:  יש שם מקום לתעשייה, למסחר, לספורט ולפארקים

מיכאל ביטון:  האם אתם סימנתם, בתכניות מתאר, אדמות או פוטנציאל לאנרגיה מתחדשת?     

רן דרסלר: תכנית מתאר של יישוב לא צריכה לקבוע את זה כשיש את פרק המתקנים הפוטו-וולטאים

רן דרסלר:  הוא מאפשר לך גגות בפטור מטר, אפילו

מיכאל ביטון: פרק של אנרגיה מתחדשת מופיע בתכנית המתאר? אתם מובילים את תכניות המתאר

רן דרסלר: נכון

מיכאל ביטון: אני שואל: האם יש פרק, בתכנית מתאר של רשות מקומית, שעוסק באנרגיה מתחדשת?     

רן דרסלר: לא

רן דרסלר:  תכנית המתאר של יישוב לא צריכה לקבוע את ההוראות הספציפיות כשניתן, כשהפרק על מתקנים פוטו-וולטאים מאפשר את זה כשימוש מותר

רן דרסלר:  ברגע שיש מבנה – אפשר להקים על הגג; ברגע שיש שימוש בחניון – אפשר לקרות אותו - - -     

מיכאל ביטון: אנחנו מדברים בשיחה מקבילה

מיכאל ביטון:  תכנית מתאר היא החזון העירוני

מיכאל ביטון:  היא לאן העיר הולכת – האם היא הולכת לתיירות? לבניינים גבוהים? נמוכים? להתחדשות עירונית? יש קריאת כיוון

מיכאל ביטון:  האם בתוך תכניות המתאר שלכם יש פרק שעוסק בהתחדשות העירונית, ואיזו התחדשות אנרגטית ניתן לעשות בתחומים האלה? כי זה העתיד, וזה מחייב הוראות תכנון – גם אם הן גמישות – אבל זו קריאת כיוון לאן העיר הולכת

רן דרסלר: אוקיי

רן דרסלר:  אז תמ"א 1 מחייבת לבחון היבטים של אנרגיה מתחדשת, ובנוסף, ביחד עם משרד האנרגיה – אני גם מוביל מסמך אנרגיה

רן דרסלר:  זה איזה שהוא מסמך שאמור להשתלב בתכנון עירוני, תכנון של תכניות מתאר, שייקח בחשבון את פוטנציאל הייצור באנרגיה מתחדשת בתוך התהליך התכנוני, כך שמצאי הפיזי לוקח בחשבון את האפשרות המיטבית להקים, אחר כך, אנרגיה מתחדשת בתחום העירוני

רן דרסלר:  זה מהלך שמקודם היום, ומוביל אותו משרד האנרגיה, והוא אמור להשתלב באופן שבו כל תכנית מתאר תיקח בחשבון את ההיבטים האלה

מיכאל ביטון: האם אפשר – כדי להאיץ את ההיבט של אנרגיה מתחדשת – לפטור רשויות שלא היו בעולם התוכן הזה, למשל, מהיטלי השבחה? למשל, 50% היתר בנייה? לתת לראש העיר כלים כלשהם כדי שהוא יאיץ את זה, נגיד, לעשר שנים

מיכאל ביטון:  שהוא יכול לפטור יזם מהיטל השבחה, או דברים כאלה

דורית בנט: לפטור היתר לקירוי חניונים, למשל, שעדיין אין

רות שורץ חנוך: אדוני, אני יכולה להתייחס בבקשה?     

מיכאל ביטון: בבקשה

רות שוורץ חנוך: רותי שוורץ, סמנכ"ל רגולציה במינהל התכנון

רות שוורץ חנוך:  לגבי ההליך הרגולטורי, אני אגיד שיש דברים שכבר פטורים מהיתר

רות שוורץ חנוך:  לדוגמה: קירוי של גג עד 700 קילו-וואט פטור מהיתר בנייה; קירוי על מאגרים

רות שוורץ חנוך:  אנחנו הולכים יד ביד עם התמ"א

רות שוורץ חנוך:  כלומר, במה שהתמ"א מאפשרת דו-שימוש – אנחנו מאפשרים

מיכאל ביטון: מה זאת אומרת? אדם יכול לפרק את הגג שלו ולשים פאנלים סולאריים בלי היתר בנייה?     

רות שוורץ חנוך: כן

רות שוורץ חנוך:  בגדול – כן

מיכאל ביטון: אותי תמיד מעניין בקטן

מיכאל ביטון:  מה שבגדול כן – בקטן לא

רן דרסלר: זה עד גג של שבעה דונם

רות שורץ חנוך: עד 700 קילו-וואט – אין צורך בהיתר בנייה

רות שורץ חנוך:  זה קיים היום בתקנות

מיכאל ביטון: מי גר בבית של שבעה דונם? לא ראיתי כזה

רן דרסלר: גם מסחרי ותעשייתי

רן דרסלר:  גם מבני משק

מיכאל ביטון: אדם בבית פרטי – יכול לפרק את הגג שלו ולשים פאנלים?     

רות שוורץ חנוך: אני לא יודעת אם הוא צריך פרק את הגג, אבל התשובה היא כן

רות שוורץ חנוך:  הוא לא צריך היתר בנייה; יש לו כבר פטור מהיתר

רות שוורץ חנוך:  הוא צריך ללכת לרשות החשמל, או לחברת חשמל - - -     

מיכאל ביטון: זו רגולציה של התקנת המתקן

מיכאל ביטון:  אבל מבחינת הבנייה של המתקן – הוא לא צריך היתר בנייה?     

רות שוורץ חנוך: אין צורך

רות שוורץ חנוך:  אנחנו גם פטרנו מהיתר על מאגרים, כי התמ"א אפשרה דו-שימוש

רות שוורץ חנוך:  התמ"א בודקת עכשיו את הנושא של לאפשר פאנלים סולאריים על גדרות

רות שוורץ חנוך:  אנחנו הולכים יד ביד עם התמ"א, וברגע התמ"א תקבע את האזורים – אנחנו, במקביל, נפטור מהיתר

רות שוורץ חנוך:  אנחנו עובדים כרגע גם על הנושא של דו-שימוש על חניונים

רות שוורץ חנוך:  אנחנו מאוד מאמינים בהסרת - - -     

מיכאל ביטון: למה צריך לעבוד על זה?      

רות שוורץ חנוך: כי בסוף – זה דורש תקנות

מיכאל ביטון: חוץ מזה, דורית, תפרקי את החנייה שלך עם הפאנלים, כי אין לך היתר

דורית בנט: אני קיבלתי היתר

מיכאל ביטון: איך? פיילוט?     

דורית בנט: אני עשיתי תהליך היתר

מיכאל ביטון: ספציפי?     

דורית בנט: כן

מיכאל ביטון: אז מה? רק לדורית יש?     

רן דרסלר: הבעיה בקירוי של חניונים היא לא סטטוטורית

מיכאל ביטון: למה היא לא סטטוטורית? רן, למה שזה לא יהיה? במיוחד באזורים מוכי שמש

מיכאל ביטון:  אולי תבחרו אזורים מסוימים

מיכאל ביטון:  אין אזורים שהם לא מוכי שמש בישראל ביולי-אוגוסט

מיכאל ביטון:  למה חניון עד גובה מסוים לא יכול לקבל פאנלים סולאריים?     

רן דרסלר: הוא יכול

רן דרסלר:  צריך להוציא היתר בנייה ולקרות חנייה

רן דרסלר:  אין בעיה

מיכאל ביטון: היתר בנייה? אבל של מי החנייה? האדמה הזו? של העירייה

בנימין הלוי: אדוני היושב ראש, יש בעיה נוספת בעניין של חניונים

בנימין הלוי:  לאחרונה הייתה רשות, פה, במרכז הארץ, שרצתה לקרות חניון עם פאנלים סולאריים

בנימין הלוי:  הרשות הגיעה עם בקשה של תשלום ארנונה והיטלים שונים, והדבר הפך ללא כדאי

בנימין הלוי:  למרות שכל הרשויות רוצות לקדם את הדבר הזה, היזמים רוצים, הרכבים החשמליים רוצים, הציבור רוצה, ואני מבין שהכנסת גם רוצה – כל אחד רוצה את חתיכת העוגה שיש בעניין הזה, וחבל

בנימין הלוי:  התכנית בוטלה; החניון לא קם

בנימין הלוי:  הוא לא מקורה והחניות מתבשלות

בנימין הלוי:      אותו הדבר לגבי מגרשי ספורט, ששאלת מקודם לגביהם

בנימין הלוי:  למה לא מקרים אותם? כי כל אחד רוצה את הכמה אגורות שאפשר לגרד משם - - -     

מיכאל ביטון: אבל מגרשי ספורט הפתוחים הם הרבה פעמים בבעלות העירייה

מיכאל ביטון:  לא הבנתי

בנימין הלוי: יש פה יזמים, והעירייה לא רוצה

מיכאל ביטון: למה שהיא לא תיקח כסף מעצמה? זה הנכס שלה

בנימין הלוי: אבל יש פה גם שטחים פרטיים – חניונים, נגיד

בנימין הלוי:  כל התכנית הכלכלית שנבנתה – פשוט לא עומדת - - -     

מיכאל ביטון: את מי מותר להסמיך – למשל: ראש רשות או ועדה לתיקון ובנייה מקומית – כדי לפטור מהיטלי השבחה, או לתת הנחה בארנונה לפרויקטים של אנרגיה מתחדשת?     

בנימין הלוי: יכול להיות שהכנסת צריכה לחוקק את העניין הזה

מיכאל ביטון: עידן הרשקוביץ

עידן הרשקוביץ: אני לא מכיר הסמכה כזו

מיכאל ביטון: האם אתם יכולים להביא לכנסת, לוועדת הפנים?     

רות שוורץ חנוך: עד היום – זה נעשה בחקיקה

רות שוורץ חנוך:  יש מספר פטורים של היטלי השבחה, ספציפית לאנרגיה סולארית, וזה נעשה בחקיקה

מיכאל ביטון: איזה פטורים יש?     

דורית בנט: יש פטור מהיטלי השבחה

רות שורץ חנוך: נכון, אבל את זוכרת איזה?     

מיכאל ביטון: על כל סוגי הפרויקטים?     

רות שורץ חנוך: לא על הכל

רות שורץ חנוך:  לדעתי היה על מחלפים, על מאגרים - - -     

מיכאל ביטון: עידן, אני מטיל עליך את זה

מיכאל ביטון:  על מה אתה אחראי במשרד הפנים?     

עידן הרשקוביץ: פיתוח כלכלי ברשויות המקומיות

מיכאל ביטון: נו, אז זה אינטרס שלך

מיכאל ביטון:  אז תיתן להם אפשרות לתת פטור של חמש או עשר שנים, כדי שתהיה התחלה של מיזמים

עידן הרשקוביץ: 	אני אבדוק את זה

עידן הרשקוביץ:  אני לא רוצה לענות בשלוף

מיכאל ביטון: תבדוק, אבל תיזום

מיכאל ביטון:  תביאו תיקוני חקיקה, שמסמיכים ועדה מקומית לתכלול ובנייה לתת פטור מהיטל השבחה, הנחה בארנונה וכל פתרון אחר, כדי שיאיצו פרויקטים של התחדשות עירונית ברשויות

מיכאל ביטון:  זה לא עולה לך כסף

עידן הרשקוביץ: זה פוגע בהכנסות של הרשות

מיכאל ביטון: זה פוגע בהכנסות, מצד אחד, ומגדיל הכנסות, מצד שני

מיכאל ביטון:  ראש הרשות יחליט אם הוא רוצה את זה או לא

מיכאל ביטון:  אם יש לו מגרש עם צל – הוא ירוויח משהו

מיכאל ביטון:  אם יש לו צל לילדים כל היום – אתה יודע איזה רווח זה?     

עידן הרשקוביץ: אבל רשויות מקדמות מגרש עם צל

מיכאל ביטון: אבל נגיד שלראש הרשות אין את הכסף להניח את הפאנלים בעצמו

מיכאל ביטון:  תבוא החברה ותגיד לו: "אני אשים לך פאנלים"

מיכאל ביטון:  ואז הוא יגיד: "אתה? אבל אני חייב לקחת ממך היטל השבחה וארנונה", אז הוא אומר: "זה לא משתלם לי"

מיכאל ביטון:  אתה מבין? אני לא אומר שזה לכל החיים

מיכאל ביטון:  בואו נגיע לאיזה יעד; בואו נראה שנוצרה כלכליות ויש היצף של יזמות כזו, ואז אתה יכול לבטל את הפטור הזה

מיכאל ביטון:  כשהמדינה התחילה לעודד בתים עם יזמים – היא נתנה תעריף גבוה

מיכאל ביטון:  אתה חייב, בשלב א' של תמריצים, לתת עוד כלים כדי שזה יקרה

מיכאל ביטון:  אחרי זה – תגביל את זה לזמן

עידן הרשקוביץ: כן, אבל במקום הזה – אנחנו בעצם פותרים בעיה של תעריף על ידי זה שהרשות המקומית מוותרת על הכנסה

עידן הרשקוביץ:  השאלה היא אם זה הדבר הנכון לעשות

מיכאל ביטון: זה נכון, אבל מדינת ישראל אמרה שהיא תקל במיסוי על מכוניות חשמליות, והיא באמת עשתה את זה, ופתאום היא החזירה מס יותר גבוה על מכונית חשמלית

מיכאל ביטון:  שאלנו את האוצר: "למה עשיתם את זה?", והוא אמר: "כי זה מגדיל מכוניות בכביש", כי הוא נגד מכוניות בכביש

מיכאל ביטון:  הנה, עוד לא הגענו בכלל לאחוז מכוניות חשמליות – וכבר הורידו את התמריץ

מיכאל ביטון:       אנחנו לא נתחיל עכשיו להגיד מי אשם בעיכובים, אבל הרשות רוצה את זה, תאמין לי

מיכאל ביטון:  רשות שיש לה 40 מעלות חום – אתה יודע איך זה בבית שאן? לדעתי המדידות הכי גבוהות במדינה היו בעמק הירדן – 52% או 54%, בטירת צבי

מיכאל ביטון:  אתה יודע מה זה? אם יש פאנל וצל – זה יורד ל-35 מעלות

מיכאל ביטון:  ואם יש ונטילטור שעובד על החשמל בשעות השיא – הרי, גם כך יש לו צריכה מקסימלית

מיכאל ביטון:  הוא יכול לצרוך לעצמו ונטילטור לכל החניות האלה

מיכאל ביטון:       זה מיקרו-אקלים

מיכאל ביטון:  אתה יודע איזו איכות חיים נוצרת למי שתהיה לו חניה כזו? אתה יודע מה זה להיכנס לאוטו שעמד ב-50 מעלות חום? זה מוות

מיכאל ביטון:  אז מרוויחים דברים אחרים; לא רק כסף

מיכאל ביטון:  איכות חיים

מיכאל ביטון:  מה קונה ראש רשות לאנשיו, יותר מכל? איכות חיים

מיכאל ביטון:  זה מה שהוא רוצה לקנות בכסף שלו

מיכאל ביטון:       ישולה קמבליס, בבקשה

ישולה קמבליס: ישולה, חברת החשמל

ישולה קמבליס:  אני עובד באגף שמטפל בכל הנושא של הקמת קווי הולכה; אותם קווי 161 ו-400 קילו-וואט, שמשמשים, בין היתר, גם לקליטת אותם מיזמי אנרגיה מתחדשת בצפון ובדרום

ישולה קמבליס:  כמו שכולכם בוודאי מכירים, כל קווי ההולכה הם בעצם תשתית של נימבי

ישולה קמבליס:  אף אחד לא רוצה אותם בקרבתם – לא רשויות מקומיות; לא אנשים פרטיים; גם לא - - -      

מיכאל ביטון: כי אתם לא מטמינים אותם

מיכאל ביטון:  למה לעשות הולכה בשמים? אם הייתם מטמינים – זה היה פחות מפריע לאנשים

ישולה קמבליס: חברת החשמל מקימה את הקווים האלה בהתאם למה שנקבע בתכנית הפיתוח, שמאושרת, בסופו של דבר, גם על ידי המדינה – על ידי שר האנרגיה ושר האוצר

ישולה קמבליס:  ככל שיהיו שם כבלים תת-קרקעיים – יוקמו באופן תת-קרקעי

מיכאל ביטון: אתה אומר "נימבי"

מיכאל ביטון:  בוודאי שאדם לא רוצה עמוד חשמל של מאה או חמישים מטר מעל הבית שלו, אבל אם הייתם עושים הטמנה – זה היה פחות מפריע לאנשים

ישולה קמבליס: אני עניתי: חברת החשמל מקימה את הקווים בהתאם למה שנקבע בתכנית הפיתוח

מיכאל ביטון: זו לא תשובה

מיכאל ביטון:  היא מקימה את הקווים לא מוטמנים כי זה עולה לה יותר להטמין, והיא חוסכת כסף

מיכאל ביטון:  חברת החשמל הקטינה את ההוצאות שלה על תשתיות, לא עמדה ביעדי התשתיות ובלמה השקעות כדי שלא יהיה לה גירעון תפעולי

מיכאל ביטון:  עכשיו, אני מקווה שגישתו של שפיגלר היא אחרת, אבל זו הייתה האסטרטגיה של חברת החשמל – לא להשקיע בתשתיות, לחנוק עם הפסקות חשמל ולהקטין את הגירעון שלה

מיכאל ביטון:       אולי עכשיו זה ישתנה, עם מנכ"ל חדש

מיכאל ביטון:  הוא היה מנכ"ל מעולה של ביטוח לאומי, והוא Do-er, אבל זה עצוב

מיכאל ביטון:  כך זה היה; אני יודע את העובדות

מיכאל ביטון:  תאמין לי, אני משתדל לא לדבר שטויות

מיכאל ביטון:  חברת החשמל בלמה תשתיות, כדי להקטין גירעונות לעצמה וכדי להראות דו"חות כספיים טובים יותר

מיכאל ביטון:  אגב, כולנו משלמים את המחיר על החוסר הזה בקווי הולכה, אבל ליד יישובים, ובאזור נופי ותיירותי – למה להרים את המגדלים המכוערים האלה, ולא להטמין? לעשות נוף נורמלי; לעשות חוויה של תיירות

מיכאל ביטון:  כמה שטחים פתוחים ויפים עוד נשארו לנו במדינה?     

דנה כהן: אני אשמח רק להוסיף שהמודל הזה, של עצמאות אנרגטית, שמנצל כמה שיותר את האגירה - - -     

מיכאל ביטון: אז לא צריך הולכה

מיכאל ביטון:  אנחנו מכירים

מיכאל ביטון:  יש לנו היגיון, תאמיני לי

ישולה קמבליס: אני רוצה להרחיב, בכל זאת, על הנושא הזה של קווי הולכה עיליים

ישולה קמבליס:  הנושא הזה לא נקבע בחברת החשמל; הוא נקבע בתכנית הפיתוח, שנקבעת בחברת נגה ומאושרת, בסופו של דבר, על ידי המדינה

מיכאל ביטון: ישולה, אלה אגדות

מיכאל ביטון:  אתה מאשים מישהו אחר? עזוב אותך

מיכאל ביטון:  כל אחד מאיתנו הוא מדינת ישראל

מיכאל ביטון:  לא תקין שאנחנו שמים הולכה במגדלים גורדי שחקים

מיכאל ביטון:  לא תקין

מיכאל ביטון:  במיוחד צמוד ליישובים, ובמיוחד באזורים לא מופרים, שיש בהם פוטנציאל של נוף, טבע ותיירות

ישולה קמבליס: תראה, בסופו של דבר, חברת החשמל מקימה את זה גם בהתאם לתכנית, וגם בהתאם לתכנית מתאר, שקובעת איך להקים את הקווים האלה

ישולה קמבליס:  חברת החשמל לא קובעת - - -     

מיכאל ביטון: לשים עמוד חשמל זה זול יותר מלהטמין, אבל זה רע יותר לדורות הבאים

ישולה קמבליס: גם פה, המדינה אישרה, לאחרונה, קריטריונים להטמנה של קווים

ישולה קמבליס:  היא אישרה מתי יוטמנו קווי מתח עליון ומתח-על במדינה לטובת פיתוח מערכת ההולכה

ישולה קמבליס:  העניין הוא שתכנית הפיתוח שקיימת היום, בחברת החשמל, היא של קווים עיליים

ישולה קמבליס:  כרגע, המעבר מקווים עיליים לקווים תת-קרקעיים מחייבת שינוי גם בתכנית המתאר, מן הסתם, והמשמעות היא גם דחייה של לוחות זמנים

ישולה קמבליס:  אם אנחנו רוצים לעמוד בתכנית הפיתוח של קליטת אנרגיה מתחדשת ל-2030 – יש תכנית פיתוח מוסדרת של פיתוח מערכת ההולכה

ישולה קמבליס:  כרגע, כל שינוי בתכנית הזו – שהולכת גם לכיוון של תיקון תכניות מתאר – מן הסתם תדחה גם את לוחות הזמנים

ישולה קמבליס:      חברת החשמל נאמדת בנושא של פיתוח קווי הולכה, ואני מסכים איתך – לקווי הולכה עיליים יש מופע חזותי; המדינה שלנו קטנה, ואיפה שלא נקים את הקווים – זה יהיה בקרבת יישובים או בשטחים רגישים, אבל זו, כרגע, העובדה

ישולה קמבליס:  אם אנחנו רוצים להקים את הקווים האלה בזמן, כדי שיתמכו בקליטת אנרגיה מתחדשת – שרובה, היום, נמצאת בצפון ובדרום – אנחנו צריכים להסדיר את כל התהליך הזה של הסרת חסמים לפיתוח מערכת ההולכה

מיכאל ביטון: בחברת החשמל עצמה – מהו אחוז החשמל שהיא מייצרת בעצמה, שהוא אנרגיה מתחדשת?     

ישולה קמבליס: אפס

ישולה קמבליס:  אנחנו לא מייצרים באנרגיה מתחדשת

עלאא פחורי: היא לא מייצרת; היא לא שחקן באנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון: כי אסור לה?     

ישולה קמבליס: אסור

מיכאל ביטון: ולמה אסור לה?     

עלאא פחורי: הרעיון כאן, בהתאם לרפורמה, הוא שחברת החשמל לאט-לאט יוצאת ממקטע הייצור, ומכניסים תחרות באמצעות פרטיים

עלאא פחורי:  לכן, לאורך כל הזמן – לא אפשרו - - -     

מיכאל ביטון: ומהו אחוז הייצור שהוא לא מתחדשת?     

עלאא פחורי: 40%

מיכאל ביטון: מסך הייצור של אנרגיה לא מתחדשת?     

עלאא פחורי: סך כל האנרגיה השנתית המיוצרת על ידי חח"י היא כ-40%

מיכאל ביטון: מסך האנרגיה?     

עלאא פחורי: כן

מיכאל ביטון: אבל כמה היא מסך האנרגיה הלא מתחדשת?     

עלאא פחורי: זה 40% מ-90%

עלאא פחורי:  אפשר לעשות את החישוב

מיכאל ביטון: מי מייצר את ה-60% האחרים?     

עלאא פחורי: יצרנים פרטיים

מיכאל ביטון: ואז מה יהיה איתם? מתי ייעלמו ה-40%? מה יהיה התפקיד שלה כשהיא תפסיק לייצר?     

עלאא פחורי: לאט-לאט חברת החשמל אמורה להתמקד בשני מקטעים: מקטע ההולכה והחלוקה, ומקטע האספקה

עלאא פחורי:  זו רשת החשמל

עלאא פחורי:  היא חברת תשתית, בגדול

עלאא פחורי:  הביזנס שלה לא אמור להיות - - -     

מיכאל ביטון: מה זה "אמור"? מי אמר מה אמור?     

עלאא פחורי: חוק משק החשמל משנת 1996, שבמסגרתו הסמכויות - - -     

מיכאל ביטון: אמורה או לא אמורה, כשההוא בנהריים ייצר חשמל והקים את החברה – הוא אמר שהיא אמורה לייצר חשמל

מיכאל ביטון:  כשאתה אומר "היא לא אמורה" - - -     

עלאא פחורי: לחברת החשמל יש מקטעים, והיא צריכה להיות מונופול אנכי במקטעים הללו

עלאא פחורי:  שאר המקטעים צריכים לעבור לתחרות, כדי שבסוף - - -     

מיכאל ביטון: אבל היא כבר רק 40% – לפחות שתתחיל לייצר אנרגיה מתחדשת

ישולה קמבליס: מבחינה עקרונית – אסור לנו

מיכאל ביטון: אני יודע

מיכאל ביטון:  אני שואל את השאלה

מיכאל ביטון:  אולי, עם כל הכוח התשתיתי והארגוני שלה, היא הייתה יכולה להביא לנו 5%-10% מהבעיה

עלאא פחורי: נכון, אבל אם היא, כחברה גדולה שאחראית גם על התשתית, תתחרה עם שאר השחקנים במשק – היא פשוט תדרוס אותם, ולא יהיה מישהו אחר

עלאא פחורי:  היא תקים בעצמה גם אנרגיה מתחדשת, ואז לא יהיו שחקנים אחרים במשק

עלאא פחורי:  בסופו של דבר – היא מונופול - - -     

מיכאל ביטון: בזק עדיין אחראית על הקו שהולך אלינו הביתה

מיכאל ביטון:  יש עדיין שחקנים, לא? היא מתחרה איתם על המוצרים

עלאא פחורי: אני אסביר: לבזק יש Open Access

עלאא פחורי:  על התשתית של בזק – גם חברות אחרות יכולות להעביר - - -     

מיכאל ביטון: אני פשוט תוהה למה לוותר על העוצמה הארגונית שלה; במיוחד כשהיא מסבה את פניה לתחום אחר

מיכאל ביטון:  לפחות שמתוך ה-40% האלה – 20% יהיו מתחדשת

מיכאל ביטון:  עדיף לי

מיכאל ביטון:  מה אכפת לך לעשות איתם הסכם, שעל כל אחוז שהיא מורידה במתחדשת – הוא הופך למתחדשת?     

עלאא פחורי: אנחנו רוצים שחברת החשמל תתמקד במקטע - - -     

מיכאל ביטון: נגיד, 40% – אתה מרשה לה לייצר? זה מה שקיים היום?     

עלאא פחורי: זה מה שקיים היום

מיכאל ביטון: למה שלא תגיד לה: "תשמעי, אסור לך להגדיל את ה-40%

מיכאל ביטון:  כל אחוז שתורידי מאנרגיה מלוכלכת למתחדשת – מותר לך"

מיכאל ביטון:  למה לא?     

עלאא פחורי: בסופו של דבר, המשאבים של חברת החשמל אמורים להיות במקטע ההולכה והחלוקה

עלאא פחורי:  יש לנו שם פיגור מאוד גדול בהקמת תשתית

עלאא פחורי:  אם עכשיו ניתן לה עוד פלח – שזה הקמת - - -     

מיכאל ביטון: אתה לא נותן לה; היא עושה 40% ייצור

מיכאל ביטון:  תסב את ה-40% למתחדשת

עלאא פחורי: אבל מדובר בתחנות שהיו קיימות

מיכאל ביטון: אבל זה מה שהיא עושה

עלאא פחורי: לאט-לאט התחנות - - -

עלאא פחורי:  היא לא בונה חדשות, אז המקטע הזה אמור לקטון כל הזמן, והיא צריכה להתמקד במקטע התשתית

מיכאל ביטון: המגדל הזה בתל אביב, קוראים לזה רידינג, לא? כל הזמן היה שם ייצור

מיכאל ביטון:  פעם הפסיקו והחזירו מחדש, כי היה חסר חשמל

עלאא פחורי: עכשיו היא תחנה מאוד מצומצמת, שעובדת ממש בקטנה

מיכאל ביטון: אז לפעמים גם נותנים לה לחדש ייצור חשמל

עלאא פחורי: היא מספקת בעיקר הספק ריאקטיבי לאזור של גוש דן, והספק אקטיבי – ממש בקטנה, כשבאמת חסר חשמל באזור הזה

מיכאל ביטון: אם אתה יודע לעשות פתרונות כאלה – למה אתה לא מסב חלק מהחשמל שלה למתחדשת?     

עלאא פחורי: קודם כל, אנחנו עובדים על פי החוק

מיכאל ביטון: אבל לא אלוהים אמר את החוק; רשות החשמל כתבה אותו

מיכאל ביטון:  אם רשות החשמל רוצה לשנות אותו – היא תשנה אותו

עלאא פחורי: לא

עלאא פחורי:  מי שכתב את החוק הם חברי כנסת

מיכאל ביטון: זה לא נכון; זה שקר

מיכאל ביטון:  עלאא, אל תגיד דבר שהוא לא אמיתי

מיכאל ביטון:  זה לא יפה מצדך

מיכאל ביטון:  האמת היא שרשות החשמל הביאה נוסח לחברי הכנסת, והם תיקנו, או לא תיקנו, את הנוסח

עלאא פחורי: בשנת 1996 רשות החשמל לא הייתה קיימת

עלאא פחורי:  היא הוקמה אחרי 1996, וזה באמת נכתב ב-1996

מיכאל ביטון: אז משרד האנרגיה הביא את החוק

עלאא פחורי: מישהו

עלאא פחורי:  הנה, פה יש לך טייקונים; הם היו שם

עלאא פחורי:  אני אתן לאנשים לדבר

עלאא פחורי:  יוסף אברמוביץ', חיים וסביבה

יוסף אברמוביץ': תודה, כבוד היושב ראש

יוסף אברמוביץ':  יוסף אברמוביץ'

יוסף אברמוביץ':  עליתי מבוסטון לקיבוץ קטורה, בערבה, והיה לי מזל שדורית בנט הייתה המורה שלי

יוסף אברמוביץ':  אני הקמתי את התחום של אנרגיה סולארית בארץ

יוסף אברמוביץ':  השדה הבינוני הראשון בערבה היה השדה הגדול הראשון, והשדה הבדואי הראשון

מיכאל ביטון: איפה השדות האלה?     

יוסף אברמוביץ': שניים בקטורה, ובטרבין – זה הבדואי הראשון

מיכאל ביטון: מה הגודל שלו?     

יוסף אברמוביץ': 10 מגה

יוסף אברמוביץ':  זה רציני

מיכאל ביטון: ואתה מוכר לחברת החשמל?     

יוסף אברמוביץ': היזמים מוכרים; אני עוזר

מיכאל ביטון: כמה אדמה צריך כדי לייצר 10 מגה?     

יוסף אברמוביץ': 15 דונם למגה, אז משהו כמו 150 דונם

יוסף אברמוביץ':  הנושא של 30% מתחדשות עד 2030 הוא דבר לא רציני

יוסף אברמוביץ':  אפשר להגיע ל-50%, במיוחד בנגב

יוסף אברמוביץ':  יש פתרונות מיידיים לכל הבעיות ששמענו

יוסף אברמוביץ':  יש פתרונות מיידיים לרשת החשמל

יוסף אברמוביץ':  אני פה כמתנדב לא רק עם חיים וסביבה, אלא גם עם עמותת Shamsuna על שם סעיד אל חרומי, זכרונו לברכה - - -     

מיכאל ביטון: חבר כנסת שהיה פה לא מזמן

יוסף אברמוביץ': נכון

יוסף אברמוביץ':  זה החזון שלו, שאני הולך להגיד עכשיו

יוסף אברמוביץ':  הוא ראה שיש פתרונות לנושא של קרקעות - - -     

מיכאל ביטון: אתה יודע מי הקהילה הכי משתמשת באנרגיה מתחדשת במדינת ישראל? זה בשביל תנועת רגבים – הבדואים

מיכאל ביטון:  יש קהילת משנה קטנה שגם משתמשת, ואלה המאחזים

אברהם ברמן: אפשר לענות?     

מיכאל ביטון: אתה יכול לענות, אבל עוד מעט

יוסף אברמוביץ': יש פתרונות מידיים לנושא של הרשת

יוסף אברמוביץ':  כן יש פקקים, אבל חברת החשמל סגרה שני נתיבים, אז אפשר, למשל, להעלות את השימוש בשנאים בנגב מ-60% ל-80%

יוסף אברמוביץ':  זה יאפשר לעוד - - - של פרויקטים מיד - - -     

מיכאל ביטון: למה לא עושים את זה?     

יוסף אברמוביץ': זו שאלה יותר פוליטית וגדולה – בעלי הון, גז ודברים אחרים, אני חושב

מיכאל ביטון: זו תשובה בעייתית

מיכאל ביטון:  מי אמור להשיב על זה? מי מחליט על השנאים האלה?     

יוסף אברמוביץ': חברת החשמל אומרת שהיא לא רוצה לעשות את זה, אף על פי שברחבי העולם יש כל מיני חברות - - -     

מיכאל ביטון: מה אתה אומר על זה, עלאא? אתה הרגולטור של חברת החשמל

עלאא פחורי: אני הרגולטור, אבל הייתי מעדיף שחברת החשמל תענה בעצמה

מיכאל ביטון: ישולה, מה אומרת חברת החשמל?     

אליהו אלישר: אני אתייחס לזה

מיכאל ביטון: אלי אלישע, בבקשה

מיכאל ביטון:  למה אתם לא מגדילים את השנאים מ-60% ל-80%?     

אליהו אלישר: קודם כל, בואו נתחיל מההתחלה

אליהו אלישר:  רשת החשמל, באופן כללי – אנחנו עכשיו בדיוק חוגגים 100 שנה לחברת החשמל – נבנתה כרשת שמתוכננת לתחנות כוח גדולות

אליהו אלישר:  היום יש לנו בדרום את אשקלון ואשדוד, את חדרה וחיפה

אליהו אלישר:  אלה הרשתות הגדולות, והרשת תוכננה, בעצם, על פי הגישה שהייתה אז בכל העולם, וגם בארץ, של רשת מרוכזת, בשונה מהיום

אליהו אלישר:  כדי להמחיש את זה – הרשת הופכת להיות כמו עץ שיש לו גזע גדול ועלים

אליהו אלישר:       הצרכנים הפכו להיות גם יצרנים, וזה מחייב שינוי תפיסה

אליהו אלישר:  זה אומר שפעם אחת, כדי לחבר לרשת הקיימת, צריך לקבוע קריטריונים טכניים, כדי שגם אותם הצרכנים שמחוברים היום לרשת לא יסבלו, ובטווח יותר ארוך – כמובן שזה מצריך את מה שישולה דיבר עליו לפני מספר דקות, וזה פיתוח של רשת בכיוון אחר

אליהו אלישר:      כדי לסבר את האוזן, היום האנרגיות המתחדשות מרוכזות בצפון ובדרום – בפריפריה – בשונה ממה שהיה עד עכשיו, אבל הצריכה נמצאת בין חדרה לגדרה

אליהו אלישר:  כדי להעביר את האנרגיה הזו מדרום ומצפון לכיוון המרכז – צריך לפתח קווים

אליהו אלישר:      ברשת הקיימת, כדי לשמור על איכות ואמינות האספקה ללקוחות שלנו – יש מגבלות

אליהו אלישר:  חלק מהמגבלות הן להעמיס שנאים עד גבול מסוים - - -     

מיכאל ביטון: ואתם עושים 60%?     

יוסף אברמוביץ': כן

יוסף אברמוביץ':  הם אומרים שאז יש פקקים

אליהו אלישר: לא

אליהו אלישר:  קודם כל, לגבי המספרים עצמם – זה לא נכון

אליהו אלישר:  אנחנו מעמיסים היום כבר 100%, כאשר מתקנים קטנים, עד 100 קילו-וואט, הם 100%, ורק במתקנים גדולים, של מתח גבוה – אנחנו עושים את ההגבלה הזו

אליהו אלישר:  בסך הכל אנחנו מגיעים ל-100%, ויש מקומות שבהם כבר עברנו את ה-100%

אליהו אלישר:  זו עובדה

מיכאל ביטון: אבל מישהו צריך לפסוק בוויכוח הזה

מיכאל ביטון:  עלאא, הם צריכים ללמוד את הסוגייה הזו

עלאא פחורי: אנחנו מכירים אותה טוב מאוד

מיכאל ביטון: אז מהי התשובה שלך?     

עלאא פחורי: יש לי תואר ראשון ושני בהנדסת חשמל, ואני יודע את זה טוב מאוד

עלאא פחורי:  התשובה שלי היא שככל שאנחנו מעמיסים את השנאים והקווים בעומס יתר – אנחנו מגדילים את הסיכון שיהיו לנו הפרעות חשמל לצרכנים

עלאא פחורי:  אנחנו רוצים לקחת את הסיכון הזה, או לפחות חלק ממנו

עלאא פחורי:  אנחנו נמצאים בשיח מול נגה ומול חברת החשמל; רק שלשום היינו שם

מיכאל ביטון: כמה שנים אתם בשיח? זו לא בעיה שנולדה היום

עלאא פחורי: הרשת נסתמה ממש בשנה האחרונה

עלאא פחורי:  הייתה לנו רשת טובה, אבל לאט-לאט, עם כניסה מסיבית של אנרגיה מתחדשת, היא פשוט נסתמה

עלאא פחורי:  אנחנו בשיח איתם כבר כמה חודשים, ואנחנו הולכים להציג פתרון באוגוסט

מיכאל ביטון: מה יהיה הפתרון?     

עלאא פחורי: הפתרון הוא חלוקה שונה של הסיכונים

עלאא פחורי:  היום כל הסיכון הוא על היזם או על חברת החשמל

עלאא פחורי:  הסיכון על היזם הוא בזה שהוא לא מזרים, או על חברת חשמל, בזה שהיא מאפשרת לו להזרים, ואז יכול להיות שצרכנים שנמצאים בסביבה נפגעים וצריך לפצות אותם

עלאא פחורי:  אנחנו שוקלים לקחת חלק מהסיכון ולראות איך בכל זאת אנחנו יכולים לייעל את השימוש ברשת הקיימת, תוך לקיחת סיכון

עלאא פחורי:  זה בסדר

עלאא פחורי:  אנחנו יודעים גם לקחת סיכונים, ופשוט רוצים לתמחר את זה נכון, כך שהסיכון יהיה מחושב ומדיד

עלאא פחורי:  זה בדיוק מה שאנחנו עושים עכשיו

מיכאל ביטון: תודה

יוסף אברמוביץ': הבאנו את זה לדיונים פה לפני עשור

יוסף אברמוביץ':  הבאנו רגולטור מקליפורניה, שכבר עשו את המהפכה, ואין באמת התקדמות

יוסף אברמוביץ':       אני רוצה לדבר עכשיו על רשויות, ובמיוחד על רשויות ערביות

יוסף אברמוביץ':  אין בעיה של קרקע במדינת ישראל, אף על פי שתמיד אומרים שיש

יוסף אברמוביץ':  יש 900 יישובים וכפרים מוכרים

יוסף אברמוביץ':  אם לכל אחד היה זכות ל-25 מגה-וואט, דו-שימוש, אגרו-וולטאי עם אגירה – זה 20,000 מגה-וואט, רק כדי שתבינו, וזה יביא פיתוח כלכלי

יוסף אברמוביץ':      הבעיה בדרום היא שאין ודאות למשקיעים, ואין ודאות גם לבדואים, שרוצים

יוסף אברמוביץ':  יש 300,000 דונם, שאני מכיר, שמוכנים לעשות פשרה הוגנת, אם בסוף יהיה להם שדה סולארי עם עדיפות חיבור לרשת

מיכאל ביטון: מה זו הפשרה?     

יוסף אברמוביץ': הפשרה היא כזו: משפחה מוכנה לוותר על 65% מהחלקה שמופיעה אם תהיה להם העדפה לחיבור לרשת ושדה סולארי, בוודאות, בסוף תהליך הפשרה

מיכאל ביטון: זה דבר שעשית עם רשות האסדרה?     

יוסף אברמוביץ': אף אחד לא באמת מעוניין לקדם את זה, אבל לעשות אגרו-וולטאי בלי שינוי ייעוד – יתמרץ את כולם: לבדואים, בשביל פשרות; למדינת ישראל, בשביל החשמל; 10,000 מקומות עבודה ו-20 מיליארד ₪ של השקעות פרטיות

יוסף אברמוביץ':  יש לנו פתרונות עכשיו - - -     

מיכאל ביטון: Its too good to be true

יוסף אברמוביץ': אני מייעץ לראשי מדינות ברחבי העולם

יוסף אברמוביץ':  אני משקיע ועושה - - -     

מיכאל ביטון: אבל אתה צריך לשבת עם שר האנרגיה ועם שר האוצר, כדי שהוא יאמץ את החזון הזה

יוסף אברמוביץ': זה נכון

יוסף אברמוביץ':  בוא נתחיל, אולי, עם המלצה מהדיון הזה

מיכאל ביטון: המלצה יש בטוח

מיכאל ביטון:  זה נשמע מעולה

מיכאל ביטון:  בין 10,000 עובדים לאפס עובדים בתחום – אנחנו צריכים איזה פיילוט; משהו שיעבוד

יוסף אברמוביץ': עשינו את הפיילוטים בשני שדות סולאריים בדואיים - - -     

מיכאל ביטון: לא

מיכאל ביטון:  פיילוט שבו אתה דיברת על פתרון של שתי בעיות: על תביעת בעלות ועל אנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:  זה נראה לי טיפה יותר מסובך לעשות

יוסף אברמוביץ': כבר יש שני שדות בדואיים של 100 מיליון שקל

מיכאל ביטון: שהייתה מעורבת בזה גם תביעת הבעלות?     

יוסף אברמוביץ': כמובן

מיכאל ביטון: אנשים ויתרו על תביעת בעלות כדי לקבל את השדה הזה?     

יוסף אברמוביץ': כן

יוסף אברמוביץ':  יש לנו טיוטה של החלטת ממשלה, שאם באמת נוכל לקדם אותה – נפתור את הבעיות

יוסף אברמוביץ':  כן צריכים יותר רשת, ולא רק את הפתרון - - -     

מיכאל ביטון: ומה אתם אומרים על הרעיון שלו, משרד האנרגיה?     

עירית הייטנר: אני ממשרד האנרגיה, אבל כמובן שזו סוגייה מאוד מורכבת

עירית הייטנר:  אני רוצה להגיד שהמשרד לשוויון חברתי עכשיו מעורב באוכלוסייה הבדואית, אז אולי דווקא - - -     

מיכאל ביטון: יש למשרד לשוויון חברתי רשות ערבית

עירית הייטנר: אבל יש להם גם רשות מיוחדת לבדואים, ואני יודעת שגם השר מאוד מתעניין - - -     

מיכאל ביטון: רשות האסדרה עברה לשיקלי

יוסף אברמוביץ': צריך שמשרד האנרגיה ורשות החשמל יגידו שיש היגיון למכסה מיוחדת שתיתן אופק - - -     

מיכאל ביטון: יוסף, אתה ישבת עם האנשים האלה פעם לפגישה?     

עירית הייטנר: איתי הוא לא ישב

מיכאל ביטון: ישבת עם עלאא? אצל מי זה?     

רן דרסלר: אתה מדבר על קרקעות מואה, נכון? יש צוות שעוסק בזה, יחד עם לשכת התכנון, מחוז דרום

מיכאל ביטון: אתה יכול לדאוג לכך שתהיה לו פגישת עבודה עם האנשים הרלוונטיים?     

רן דרסלר: אני יכול להפנות אותו

מיכאל ביטון: אני מבקש קצת יותר מזה; שתעזור לו לקיים את הפגישה הזו

יוסף אברמוביץ': יש לנו כנס - - -     

מיכאל ביטון: כנס לא יעזור לנו

מיכאל ביטון:  אתה רוצה שהממשלה תאמץ את התפיסות

יוסף אברמוביץ': 	יש את אילת אילות ב-17 עד ה-19 בדצמבר

יוסף אברמוביץ':  יום למחרת, ב-20 לדצמבר, זה הכנס הראשון לאקלים הבדואי בנגב

מיכאל ביטון: יוסף, אני מציע לך פגישה עם הממשלה ואתה שולח אותי לכנס? אין לי בעיה, תלכו לכנס

מיכאל ביטון:  עמיחי דרורי בזום

מיכאל ביטון:  בבקשה

חסיה דרורי:  אם אפשר להתייחס לכמה נקודות שעלו: דבר ראשון, לגבי מודעות הרשויות

חסיה דרורי:  הרשויות מאוד מודעות

חסיה דרורי:  עלה קודם שהרשויות לא מודעות לפוטנציאל הסולארי

חסיה דרורי:  אנחנו לא מסכימים לדבר הזה; הרשויות גם מודעות, וחלקן אפילו מאוד

חסיה דרורי:  ברור שתמיד צריך ואפשר לשפר את רמת המודעות, אבל - - -     

מיכאל ביטון: כמה רשויות בישראל, מתוך ה-266, הן יזמיות בתחום של אנרגיה מתחדשת?      

חסיה דרורי: לפני שנתיים היה פרויקט משותף למשרד האנרגיה, מפעל הפיס ומרכז השלטון המקומי

חסיה דרורי:  רק בפרויקט הזה לבדו – קרוב למאה רשויות הקימו פרויקטים סולאריים, ביניהן גם רשויות 1-4, רשויות מגזר ערבי וחרדים; מנעד מאוד רחב

מיכאל ביטון: אני שומע את מה שאתה אומר, אבל אתה לא מתכוון להגיד: "הכל טוב ואין בעיות"

חסיה דרורי: לא

חסיה דרורי:  תמיד יש מקום לשפר

מיכאל ביטון: אז תגיד לנו מהן הבעיות ומה צריך

חסיה דרורי: אוקיי, יפה

חסיה דרורי:  שתי נקודות משמעותיות: דבר ראשון, מבחינת חסם הרשת שעלה – זה חסם מאוד מהותי, כי כל הרשויות שנמצאות בסימון אדום במפת החום של חח"י, גם אם מקימים מיזמים של אנרגיה סולארית – הן מנועות לחבר אותם לרשת

חסיה דרורי:  לדבר הזה יש משמעות, כי רק לפני שלושת-רבעי שנה כל הרשויות הללו הודרו מקולות קוראים של משרד האנרגיה, בגלל שההיתכנות לחבר אותן היא נמוכה

חסיה דרורי:  בכלל לא נתנו להן אפשרות לגשת

חסיה דרורי:      אנחנו הלנו על כך בזמנו, ומלינים על כך גם היום

חסיה דרורי:  לא סביר ולא מקובל ש-70% מהרשויות במדינת ישראל – אלה שלא מצויות בחדרה-גדרה – יודרו

חסיה דרורי:  יש פתרונות טכנולוגיים - - -     

מיכאל ביטון: מי מדיר אותן?     

חסיה דרורי: משרד האנרגיה אמרו שבקולות קוראים להתייעלות אנרגטית ולקירוי סולארי, בגלל שההיתכנות לחיבורם נמוכה – הם לא יוכלו לגשת, ולא יוכלו לקבל מענקים

חסיה דרורי:  זו התוצאה הסופית

חסיה דרורי:  זה מה שהיה בזמנו

מיכאל ביטון: תכף נשמע תשובה

מיכאל ביטון:  מה הדבר השני?     

חסיה דרורי: הדבר השני הוא התעריפים

חסיה דרורי:  התעריפים הם בעיה

חסיה דרורי:  אדוני ציין שבזמנו קיריתם מגרשי ספורט בסולארי

חסיה דרורי:  בעבר, אולי האסדרות התעריפיות היו יחסית סבירות – שבע-שמונה שנים החזר

חסיה דרורי:  היום האסדרות התעריפיות לקירוי מגרשי ספורט הן לא כדאיות

חסיה דרורי:  מדברים על 13 ו-14 שעות החזר השקעה, שזה דבר שרשויות לא יכולות לעמוד בו

חסיה דרורי:      מעבר לזה, האסדרה היא כלכלית רק למתקנים מאוד קטנים

חסיה דרורי:  כאשר המתקן הופך להיות יותר גדול או בינוני – האסדרות נעשות לא כלכליות

חסיה דרורי:  התעריפים מאוד הורעו, ולדבר הזה יש משמעות בפרט לרשויות בסוציו נמוך, שלא יכולות לעמוד בתקופת החזר השקעה כל כך גבוהה

חסיה דרורי:  צריך לשים לב ודגש מאוד גדול לעניין התעריפים

חסיה דרורי:      לעניין ההשתתפות של הרשויות המקומיות – מה שהועלה: כבר היום הרשויות המקומיות נותנות פטורים מהיטלי השבחה עד שנת 2030; יש פטורים מארנונה עד 200 מטר רבוע; יש פטורים מהיטלי פיתוח - - -     

מיכאל ביטון: יש סמכות בחוק לכל הפטורים האלה?     

חסיה דרורי: כן, זה מעוגן בחוק

חסיה דרורי:  הרשויות המקומיות מעבר למשתתפות

חסיה דרורי:  לבוא ולחפש עוד היבט כזה או אחר שיגרע מההכנסות של רשויות מקומיות - - -     

מיכאל ביטון: עמיחי, אתה יודע ממה אני מודאג מצורת ההצגה שלך? אתה כאילו מתגונן: "אנחנו טובים, עשינו, נעשה"

מיכאל ביטון:  זה לא היה הנושא; הנושא היה איך לחזק את הרשויות יותר ולתת להן יותר

מיכאל ביטון:  אם הכל טוב אז זה דיון מיותר

חסיה דרורי: לא הכל טוב

מיכאל ביטון: אם לרשות יש חצי אחוז או אחוז אחד מההכנסות שלה מאנרגיה מתחדשת – למה שזה לא יהיה 10% מההכנסות שלה? זו המטרה שלנו

חסיה דרורי: הכל טוב ויפה, אבל צריך לשנות את האסדרות התעריפיות, שהן חסם מאוד משמעותי

חסיה דרורי:  תסכים איתי, אדוני, ש-13-14 שנות החזר השקעה כדי לקרות מגרש ספורט זה דבר לא סביר, וזה לא כלכלי לרשויות

מיכאל ביטון: תלוי אם היא קיבלה את הכסף ממישהו אחר

מיכאל ביטון:  אם משרד הפנים נתן לה מענק – זה כלכלי; אם היא לקחה הלוואה – זה אולי מוגזם

חסיה דרורי: אני אתייחס לכך

חסיה דרורי:  דבר ראשון, צריך לשנות את האסדרות התעריפיות כלל-ארצי, בפרט, בוודאי, המשמעות היא לגבי רשויות בסוציו נמוך

חסיה דרורי:       משפט אחרון לגבי מענקי הפיתוח

חסיה דרורי:  סך התקציב הכלל-ארצי שלהם הוא ממש לא גבוה; כמה מאות מיליונים עבור כלל הרשויות המקומיות, לכלל השימושים

חסיה דרורי:  אם המדינה מגדירה את זה כיעד – בבקשה שייתנו תקציב On top הקיים, שיגדיל את מענקי הפיתוח לטובת הנושא הזה, ולא שכבר ייגרע מהשימושים האלה לטובת שימושים אחרים, חשובים ככל שיהיו

מיכאל ביטון: כל שקל שהיא תשים שם – ייחסך לה מהשוטף

מיכאל ביטון:  כל כסף שמשרד הפנים שם על פיתוח כלכלי אמיתי – לא בלוף – שיש בו הכנסות מיידיות – שווה לה

מיכאל ביטון:  הרי מענקי האיזון לא מכסים; - -      

חסיה דרורי: אין בעיה, רק שיגדירו את התקציב

חסיה דרורי:  גם כך התקציב מאוד נמוך

מיכאל ביטון: - - הם לא באחוז המלא שבו הם צריכים להיות, ויש רשויות במשבר בגלל אובדן ארנונה ושינוי רגולציה, וזה אחד הפתרונות – הגדלת הכנסות מפעילות כלכלית

מיכאל ביטון:  תודה, עמיחי

חסיה דרורי: תודה

מיכאל ביטון: יוסף, אנחנו קטענו אותך

מיכאל ביטון:  אתה כבר אמרת משפט סיום

מיכאל ביטון:  סגרנו את הכנס; הוא ינסה לעזור לך מאוד בפגישה עם האנשים החשובים

מיכאל ביטון:  דב מילר, בבקשה

דב מילמן: מאוד בקיצור – מעלה גלבוע, אנחנו, מייצרים בתוך חצר המשק – אני לא מדבר על פרויקטים נוספים – בערך פי 4 מהצריכה שלנו, ועושים את זה, בין היתר, בעזרת אגירה, ומה שלא פחות חשוב – בעזרת מערכת ניהול חכמה

דב מילמן:  אם מדברים גם על התייעלות וגם על היבטים כלכליים – אין לי ספק שאם ייתנו לאזורים, או לרשויות, להתנהל כמערכת מנותקת – גם חלק מבעיות התעריף ייפתרו, כי ברגע שאתה מעין חברת החשמל של עצמך, ויודע לנהל את הרשת בצורה חכמה, גם על מנת לשכנע את הצרכנים לצרוך בצורה נכונה – בעיקר בקטע הזה שייכנסו רכבים חשמליים – אין לי ספק שזה ייתן ברכה; בוודאי לאזרחים אבל גם למערכת הכללית

דב מילמן:      בנוסף, אנחנו מקדמים היום פרויקט משותף בעמק בית שאן, לקיבוצים, למושבים, לעיר בית שאן ולגופים הירוקים, בהיקף של קרוב ל-6,000 דונם

דב מילמן:  הפרויקט הזה הוא אחרי הסכמה - - -     

מיכאל ביטון: מה מהותו של הפרויקט?     

דב מילמן: הפרויקט זה 4,000 דונם מערכות פוטו-וולטאיות, שמשותפים לקיבוצים, למושבים ולעיר בית שאן, ועוד 2,000 דונם אחו לח – החזרת שטחים לטבע, בשיתוף הגופים הירוקים

דב מילמן:  הבעיה הקטנה היא שנחתם - - -     

מיכאל ביטון: איך האחו קשור לפאנלים? מיזם פשוט?     

דב מילמן: מיזם

דב מילמן:  היום, גם מבחינה כלכלית, מה שנקרא "קיבוע פחמן" – גם הדברים האלה יודעים להביא פרנסה

דב מילמן:  זה מאוד קשור

מיכאל ביטון: לא הבנתי

מיכאל ביטון:  את הפאנלים – הבנתי

מיכאל ביטון:  את האחו – מה הוא מביא?     

דב מילמן: יש היום מסחר במה שנקרא קיבוע פחמן

מיכאל ביטון: זה בין-לאומי, לא? זה בין המדינה לעולם?     

דב מילמן: נכון

מיכאל ביטון: אבל איך מישהו מקומי יקבל על זה?     

דורית בנט: יש חברות מתווכות שמוכרות וקונות

מיכאל ביטון: למי אתה מוכר?     

דב מילמן: יש בורסות בעולם

מיכאל ביטון: אז אתה עושה אחו ירוק, ומישהו יזהם במקום אחר, וקונה את הזכויות הירוקות שלך? וברגולציה הישראלית – אתה יכול לעשות את זה?     

דב מילמן: בינתיים עוד לא הפריעו, בוא נאמר כך

דורית בנט: זו לא רגולציה ישראלית

דורית בנט:  מי שעושה את זה היום לא קשור לרגולציה

דורית בנט:  עושות את זה חברות בורסאיות

מיכאל ביטון: זה מאוד יצירתי

דב מילמן: הפרויקט הזה קם בעקבות הסכמה, במסגרת תיקון 27 לחוק המים

דב מילמן:  אגב, כולם שותפים

דב מילמן:  יש בעיה קטנה: שכחו להודיע לפקידים למטה

מיכאל ביטון: מי שכח?     

דב מילמן: המדינה

דב מילמן:  יש הסכם - - -     

מיכאל ביטון: אבל מי במדינה עשה את ההסכם? פקידים עשו

דב מילמן: אני אומר: משרד האנרגיה; משרד החקלאות - - -     

מיכאל ביטון: מי במשרד האנרגיה עשה את זה? איזה פקיד עשה את ההסכם ולא הודיע לפקיד השני?     

דב מילמן: רשות המים, משרד החקלאות ואגף התקציבים – כולם חתומים על הסכם

דב מילמן:  לרמ"י זה לא הגיע, למשל

דב מילמן:  דוגמה קטנה

מיכאל ביטון: זה משהו אחר

מיכאל ביטון:  רמ"י לא חתומה על ההסכם

דב מילמן: למדינה אין סמכות לחתום על הסכמים בלי להודיע לכולם

מיכאל ביטון: אבל זה כולל הזרמת מים בבית שאן?     

דב מילמן: כולל הזרמת מים

דב מילמן:  זה חלק מהפרויקט

מיכאל ביטון: בתוך היישוב?     

דב מילמן: כן

מיכאל ביטון: מה שיפה בפרויקט הזה זה שבית שאן והמועצה האזורית עובדות יחד, ושהרווחים יגיעו לכולם

מיכאל ביטון:  אז מי חוסם אותך עכשיו?     

דב מילמן: אז אני אומר: למשל, רמ"י

מיכאל ביטון: במה היא חוסמת?     

דב מילמן: בכך שיש כל מיני תקנים שמותר 250 דונם של מערכות פוטו-וולטאיות ליישוב, בשעה שחלק מההסכם - - -     

מיכאל ביטון: וכמה יש פה? מה אתה צריך?     

דב מילמן: זה מחוץ ליישובים בכלל; זה פרויקט אחר לגמרי

מיכאל ביטון: וגם העירייה פה

דב מילמן: נכון

דב מילמן:  כל אסדרת הקרקע תקועה, בקיצור

מיכאל ביטון: טוב

מיכאל ביטון:  אם תכתוב לי על זה מכתב – אנחנו נדבר עם רמ"י

דב מילמן: כבר הועבר לך

דב מילמן:  קיבלת

מיכאל ביטון: נבקש מהם לעזור

מיכאל ביטון:  תודה, דב מילר

מיכאל ביטון:  זכות התגובה לתנועת רגבים

מיכאל ביטון:  כן

אברהם ברמן: תראה, אדוני, אני הייתי שמח לנהל פה את הדיון בצורה יותר נעימה, אבל - - -     

מיכאל ביטון: גם לנו לא נעים שמביאים לנו מצגת שלא קשורה

אברהם ברמן: אני חושב שהיא כן קשורה

מיכאל ביטון: אתה חושב, ואני חושב שלא, כי אפשר להגיד את המצגת שלך במשפט: יש בעיה להעביר קווים כי יש התיישבות בדואית לא מוסדרת

מיכאל ביטון:  אני לא צריך שעה כדי לראות את המפות

מיכאל ביטון:  אני מכיר את המפות האלה - -     

אברהם ברמן: זו לא הייתה שעה; אפילו לא דקה, ואפילו משפט לא נתת לי להוציא מהפה, אדוני

מיכאל ביטון: - - ואת זה אפשר להגיד

מיכאל ביטון:  אבל לעשות מזה מופע על הבעיה הבדואית – את זה אני לא אתן לך

מיכאל ביטון:  את זה לא תקבל

מיכאל ביטון:  לא אצלי

אברהם ברמן: זה לא מה שהיה

אברהם ברמן:  אם אתה רוצה לנהל דיון אמיתי – בסדר

אברהם ברמן:  אם לא – אפשר מראש לוותר על זה, ואולי ללכת לוועדה אחרת, ששם יהיו מוכנים לשמוע

מיכאל ביטון: כשתהיה פה סוגיית ההסדרת ההתיישבות הבדואית – מצגת כזו היא מותאמת, אבל הנושא פה היה רשויות מקומיות ואנרגיה מתחדשת

אברהם ברמן: נכון

אברהם ברמן:  והרשויות המקומיות לא יכולות לאגור ולקבל את האישורים בגלל המגבלה בקווי ההולכה, אבל אדוני פשוט לא מעוניין לשמוע, בגלל הטייטל של רגבים

מיכאל ביטון: זה לא נכון

אברהם ברמן: אני חושב שזו לא דרך, במחילה

מיכאל ביטון: בואו תלמדו אותנו דרך ארץ, רגבים

מיכאל ביטון:  הלוואי ובאמת נלמד מכם דרך ארץ, בכל המובנים, אבל נעצור פה, בסדר? כן, בבקשה

גידי זאגה: גידי זאגה, נציג של גרינפיס

גידי זאגה:  אני רוצה לציין שהדרך שהעלו פה מעלה גלבוע ואילת אילות, שהם מייצרים חשמל הרבה יותר מהתצרוכת שהם צורכים – נותנת פתרון לכל הבעיה שאנחנו מדברים עליה עכשיו

גידי זאגה:  ברגע שגוף, או רשות, יוכלו לייצר את החשמל לעצמם – לא יהיה צורך בשינוע, ואז כל אותם משובים שכיום נמצאים בדרום או בצפון, ויש להם פוטנציאל ייצור גדול – לא יצטרכו להעביר לרשת; הם ייצרו לעצמם ויפנו את הרשת

גידי זאגה:  גם לא יהיה צורך לשדרג את הרשת בכל כך הרבה מיליוני שקלים

גידי זאגה:      כיום, הרשויות עצמן – שרובן הגדול הן יחסית חלשות מבחינה סוציו-אקונומית – לא יודעות להעריך את הפוטנציאל הזה בעצמן

גידי זאגה:  הן צריכות עזרה ודחיפה מהממשלה

גידי זאגה:  כסף שיוכלו לתת להן כדי לדעת ולוודא את הפוטנציאל הכלכלי שיש להן לייצור חשמל לעצמן

גידי זאגה:  את זה – המדינה צריכה לעשות

גידי זאגה:       אני חושב שהבשורה הגדולה שיכולה לבוא מדיון כזה היא שמשרד הפנים או משרד האנרגיה - - -     

מיכאל ביטון: מה ההצעה המעשית שלך?     

גידי זאגה: ההצעה המעשית שלנו היא שמשרדי הממשלה – משרד הפנים או משרד האנרגיה – יתקצבו כסף לרשויות מקומיות בדרום או בצפון – בעיקר בפריפריה – כדי לכתוב תכניות, שיוכלו לוודא ולדעת מה הפוטנציאל הכלכלי שלהן, כדי שיוכלו לייצר חשמל

גידי זאגה:  ברגע שיהיה להן את הידע הזה – הן יוכלו לייצר את החשמל הזה, ואז לחסוך לכולנו גם את הנושא של ההולכה ולייצר חשמל - - -

מיכאל ביטון: תשמע, הרבה פעמים המדינה שמה כסף על תכניות – ושום דבר לא קורה

מיכאל ביטון:  זאת אומרת, בסדר, ניתן לרשות לעשות תכנית אב לאנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:  אתה יודע כמה פעמים ראיתי תכניות אב לתחבורה? תכניות אב לסביבה? תכניות אב לתיירות? בדקתי מה קרה בתכניות - - -     

גידי זאגה: אדוני צודק, אבל בהקשר זה אנחנו לא מדברים על מדינה שעושה תכניות אב לעצמה

גידי זאגה:  אנחנו מדברים על מדינה שמתקצבת רשויות מקומיות לעשות תכניות כלכליות לעצמן, ויש צורך

מיכאל ביטון: זה יכול להיות תכנון ספציפי לביצוע

מיכאל ביטון:  לא משהו אמורפי, כללי

עירית הייטנר: זה בדיוק מה שאנחנו עושים

מיכאל ביטון: אז מה המחלוקת ביניכם, אם היא אומרת "אנחנו עושים"? היא אמרה לך שיש לה כבר עשרות רשויות שקיבלו ממנה כסף

קריאה: הרשויות האלה מקבלות כדי להקים קירוי על מגרש ספורט, או על חניה

קריאה:  לא כדי לעשות תכנית - - -     

עירית הייטנר: זה לא נכון

עירית הייטנר:  יש לנו מספר תכניות

עירית הייטנר:  יש את תכנית המאית, שבמסגרתה כבר 18 רשויות קיבלו מאיתנו לא כסף, אלא סיוע של יועצים לכתיבת תכנית

עירית הייטנר:  אנחנו גם פיתחנו כלי מיפוי מיוחד, שנותן נתונים גם מהלמ"ס, גם מחברת החשמל וגם מרשות החשמל, כדי להקל את המיפוי הזה

עירית הייטנר:  אנחנו עובדים על המיפוי גם במסגרת האשכולות האזוריים

עירית הייטנר:  יש לנו עכשיו עוד קול קורא באוויר לעוד - - -     

קריאה: כמה מהרשויות האלה היו מהפריפריה?     

עירית הייטנר: מתוך ה-18 – הייתי אומרת שבערך חצי

עירית הייטנר:  בקול הקורא הבא יהיו עוד

עירית הייטנר:  אנחנו בעיקר נותנים מענה לפריפריה דרך האשכולות האזוריים

עירית הייטנר:  יש לנו מנהל אנרגיה - - -     

מיכאל ביטון: אני אגיד לך את האמת, מהניסיון שלי – למדינת ישראל לא חסרים כספי תכנון

מיכאל ביטון:  הרבה פעמים הבעיה היא ביצוע, וחסמים רגולטוריים

מיכאל ביטון:  כשמישהו רוצה להשיג כסף כדי לתכנן משהו – הוא לא מתקשה

יוסף אברמוביץ': אדוני היושב ראש, אני רוצה לחדד את ההבדל בין מה שקורה היום לבין המודל שאנחנו מציעים

יוסף אברמוביץ':  דיברו הרבה על כך שהתעריפים לא מספיק גבוהים

יוסף אברמוביץ':  אנחנו רוצים לתת לרשות עצמאות לקרות את השטחים שלה, ולהחליט בעצמה מה יהיו התעריפים שהיא תעניק לתושבים שהיא תמכור להם את החשמל

יוסף אברמוביץ':  אנחנו רוצים לתת לרשות אפשרות לפרוס אגירה ללא הגבלה, כדי שהיא תוכל להיות עצמאית אנרגטית לחלוטין

מיכאל ביטון: מה זה "ללא הגבלה"?     

ד"ר יונתן אייקונבאום: מה שהיא צריכה

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אתה ראית את המפה שדנה הציגה, שבה אתה רואה שגם בצפון וגם בדרום – הכל חסום

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אי אפשר להכניס שום אנרגיה מתחדשת ברשויות הללו

ד"ר יונתן אייקונבאום:  בוודאי שאפשר – באמצעות דחיפה מאוד משמעותית של האגירה

ד"ר יונתן אייקונבאום:  באגירה המאוד משמעותית של האגירה – הכל מוגבל, בגלל תעריפים שנקבעים מלמעלה

ד"ר יונתן אייקונבאום:  אנחנו רוצים שהרשות, בעצמה, תקנה את המערכות; תפרוס את המערכות - - -     

מיכאל ביטון: שתהיה לה אגירה אצלה?     

ד"ר יונתן אייקונבאום: שתהיה לה אגירה אצלה, ושהיא תקבע את התעריפים

ד"ר יונתן אייקונבאום:  שהיא תגיע להסכמה עם התושבים

מיכאל ביטון: דורית עשתה כמה פרויקטים של התחדשות אנרגטית, ובזמן שאתה מדבר – היא אומרת: "לא, לא, לא"

מיכאל ביטון:  אני לא מבין

מיכאל ביטון:  תסבירי למה לא?     

דורית בנט: כשאומרים "אגירה" -צריך לחלק את זה בין רשת חלוקה לבין רשת הולכה

דורית בנט:  קודם כל, הרשות לא לוקחת בעלות על שום דבר; היא רגולטור

דורית בנט:  חבל שעלאא בדיוק יצא

דורית בנט:  ברשת החלוקה הוציאו תעריפים

דורית בנט:  התעריפים לא מספיק טובים

דורית בנט:  יעשו תיקון – אני יודעת שהרשות עושה תיקון – יהיו תעריפים טובים, יזמים ייכנסו לתוך רשת החלוקה כספקי חשמל, ישימו איפה שצריך – וזה ייכנס

מיכאל ביטון: אבל את סותרת את צורת הפעולה שאתם פעלתם בה

מיכאל ביטון:  אמרתם: "אנחנו לא נחכה למדינה; אנחנו אזור מקומי – נעשה לעצמנו פיילוטים; נייצר חשמל; נהיה Self-sustained

מיכאל ביטון:  כך רציתם להיות

מיכאל ביטון:  הם השתמשו במודל של אילת אילות כמודל פיילוט

מיכאל ביטון:  למה זו בעיה שרשות תהיה בעלת אמצעים? או שאזור יהיה בעלים של אמצעי אגירה ואמצעי ייצור? ובעולם הכלכלי?     

דורית בנט: אני אסביר

דורית בנט:  קודם כל, תדעו שאם יש מישהו שהוא מהראשונים של אילת אילות אנרגיה מתחדשת זה מיכאל ביטון, והוא הביא לי את ה-100,000 דולר הראשונים, ב-2006-2007

מיכאל ביטון: זה היה מזמן

דורית בנט: זה היה מזמן, אבל The rest is history, אז קודם כל – יש לך זכות גדולה בזה, ותודה רבה

מיכאל ביטון: תודה

מיכאל ביטון:  אני לא הבאתי לקהילת טורונטו

מיכאל ביטון:  קהילת טורונטו חיפשה פרויקט מחולל שינוי – אני ייצגתי אותם בארץ – ואילת אילות הרימו את הכפפה

מיכאל ביטון:  אנשים כמו דורית, עם אודי גת, מאיר יצחק הלוי, נועם, טארק, דוד לרר ועוד קבוצה של אנשים חולמים

דורית בנט: בקיצור, יש לך זכויות

דורית בנט:  כשאנחנו הקמנו את אילת אילות – הייתה מציאות אחרת לגמרי במדינת ישראל

דורית בנט:  אנחנו השדה הסולארי הראשון במדינת ישראל – ב-2011, בקטורה, מר אברמוביץ' עשה את המהפכה, וחברת ערבה Power company, שהייתה החברה הראשונה בישראל שהייתה חברה סולארית

דורית בנט:      אבל מאז השתנתה המציאות

דורית בנט:  אנחנו נכנסנו לרשת ומילאנו אותה

דורית בנט:  היום יש מציאות שונה לגמרי מזו שהייתה לפני 17 שנה, כשאנחנו התחלנו, ואכן אני רוצה לקפוץ לעניין, כי היסטוריה זה נחמד – אבל לא לפה

דורית בנט:      אני בכלל דיברתי על מיקרו-גרידים, אז יש רפורמה של משק החשמל

דורית בנט:  לחברת חשמל יש בעלות מלאה על הרשת ועל רשת החלוקה, ולכן כרגע, על פי חוק, רשות מקומית לא יכולה לקחת בעלות על רשת חלוקה

דורית בנט:  אבל עכשיו, עם האסדרה החדשה של ספקי חשמל פרטיים – אולי לא צריך את הבעלות על הרשת, וספק החשמל פשוט יוכל להכניס אגירה בתוך רשת החלוקה היכן שצריך, ברגע שהוא ספק חשמל של הרשות המקומית

מיכאל ביטון: אבל למה רשות מקומית לא תספק לעצמה? יש לה חברה כלכלית; יהיה לה אותו תאגיד עירוני, שהוא משותף לכמה רשויות או עצמאי לרשות גדולה

אליהו אלישר: כל מי שיקבל רישיון אספקה – יוכל לעשות את זה

מיכאל ביטון: אבל לא להחריג חברה כלכלית

דורית בנט: לא, אין החרגה

אליהו אלישר: מה שדורית אומרת הוא 100% נכון

אליהו אלישר:  היום כבר יש כלים לעשות את זה

דורית בנט: נכון

דורית בנט:  חברה כלכלית יכולה להיות ספק, אבל אני אומרת לך, מיכאל – אין החרגה, שחברה כלכלית לא יכולה להעמיד את הערבויות ואת הכסף שהרבה פעמים מבקשים מספק חשמל

דורית בנט:  לכן, מה שאני עושה באילת, לדוגמה, זה יוצרת מכרז – שהעיר תצא עם מכרז לספק חשמל, והחברה הכלכלית תהיה שותפה שלו

דורית בנט:  זה דבר טוב, כי החברה הכלכלית לא לומדת מאפס להיות ספק חשמל, והיא לא מבינה כלום בחשמל

דורית בנט:  אתה מביא ספק חשמל מקצועי, שהוא חברות אנרגיה גדולות, שעושות שותפות עם הרשות המקומית, והן יודעות להיות ספק חשמל מקומי, ביחד עם הרשות

דורית בנט:  ואז הן יודעות לשים אגירה ברשת החלוקה היכן שצריך, ולהקים - - -     

מיכאל ביטון: אבל אין לנו אפילו מקרה אחד כזה

דורית בנט: אנחנו בונים את המכרז הראשון, דרך אגב, ויש מכרז באשכול נגב

דורית בנט:  אני חושבת שחצי שנה מהיום – יהיו מכרזים, אז תרשום בפברואר, אם אתה עושה - - -     

מיכאל ביטון: אז יכול להיות שבתוך המכרז של ינואר – יהיו זכיינים - - -     

דורית בנט: לא

דורית בנט:  בינואר זה אגירה ברשת הולכה

דורית בנט:  זה משהו גדול

אליהו אלישר: מה-01 לינואר 2024 יש אסדרה של ספקי חשמל

דורית בנט: נכון

מיכאל ביטון: זאת אומרת, אנחנו יכולים, ב-2024, לראות מקרים של אספקה מקומית של חשמל ואגירה? יש פוטנציאל כזה?     

דורית בנט: יש פוטנציאל כזה

דורית בנט:  כן

מיכאל ביטון: אנחנו נעשה ישיבת מעקב בפברואר-מרץ ונראה מה קרה עם כל מה שנאמר פה

דורית בנט: אני רק רוצה לומר משהו קטן, שמאוד יחזק את הרשויות, לדעתי: אפרופו תכניות אסטרטגיות, בכסף שקיבלנו ממשרד האנרגיה – וקיבלנו לא מעט כסף – אנחנו עושים תכנית אסטרטגית מאוד מעניינת: איך אנחנו הופכים את כל תושבי העיר לקבוצת רכישה של אנרגיה סולארית, ביחד עם החברה הכלכלית, והעיר מקצה שטחים ציבוריים לדו-שימוש

דורית בנט:      אנחנו מיפינו את העיר אילת, בהיקף של 40 מגה, לשטחים של דו-שימוש, ובעצם אנחנו נייצר חברה משותפת לחברה הכלכלית, ליזם פרטי ולתושבי העיר כולם – כולל משפחות מעוטות יכולת, שיקבלו הקצאות, ללא העברת כסף; קניית מנייה

דורית בנט:  אנחנו בעצם מייצרים קבוצת רכישה של 40 מגה לכל תושבי העיר

דורית בנט:  כל תושב באילת, כל בית אב, יקבל בין 500 ₪ ל-1,500 ₪ ו-2,000 ₪ מאותה הקבוצה, ואותו ספק חשמל שיהיה לעיר יהיה מחויב לקנות את החשמל מהעיר – זה יהיה במכרז – ויהיה מחויב לתת מינימום 5% הנחה לתושבים בחשבון החשמל

דורית בנט:  זה מודל שאני מתחייבת להראות תוך 5 חודשים, וזו יכולה להיות מהפכה ברשויות מקומיות

מיכאל ביטון: תודה רבה

מיכאל ביטון:  זה מרגש, ובלבד שנראה את זה כאן ב-2024

אליהו אלישר: אדוני היושב ראש, רק מילה אחת

מיכאל ביטון: כן

אליהו אלישר: אלי אלישע, חברת חשמל

אליהו אלישר:  דובר פה על חסמי הרשת, אז חברת החשמל עושה עכשיו מאמץ עצום, גם עם רשות החשמל וגם עם נגה, כדי לעשות את הגישור הזה, ולהפוך את האזורים האדומים לאזורים ירוקים, תרתי משמע, במיוחד ביום

דורית בנט: המעגל הסגור הזה – כי רק ספקי חשמל גם יכניסו אגירה

אליהו אלישר: נכון

אליהו אלישר:  וזה בשיתוף פעולה מצוין גם עם הפרויקט של אילת אילות וגם עם מעלה גלבוע, עם דובי, שלא נמצא פה

אליהו אלישר:  יש שיתוף פעולה מצוין, וזו גם הזדמנות להודות להם על העניין הזה

מיכאל ביטון: תודה

מיכאל ביטון:  אנחנו מסכמים

מיכאל ביטון:  א', הוועדה רואה בדאגה את אי העמידה של מדינת ישראל ביעד שהיא קבעה לעצמה לייצור אנרגיה מתחדשת ב-2030, בהיקף של 30%

מיכאל ביטון:  הפערים בתוצאות בפועל הם גדולים מאוד

מיכאל ביטון:  נכון לעכשיו מדווח על כ-10% ייצור אנרגיה מתחדשת, כשכבר היינו צריכים להיות במספרים הרבה יותר גבוהים ב-2023

מיכאל ביטון:      הוועדה קוראת לכלל משרדי הממשלה להיות שותפים ליעד הלאומי, להסיר חסמים ולהגדיל השקעות בעידוד האנרגיה המתחדשת, תוך הדגשת הרשויות המקומיות כשותפות מרכזיות בייזום, ניהול, הקמה, בעלות ואספקה של אנרגיה מתחדשת; תוך הקטנת הצורך בהולכת האנרגיה המתחדשת מהגליל והנגב למרכז הארץ, ושימוש עצמי מקסימלי במרחב שבו מיוצרת האנרגיה המתחדשת

מיכאל ביטון:      הדבר הזה מחייב עידוד של יכולות טכנולוגיות, כמו אגירה; כמו הקטימה, שנידונה כאן; ורגולציות שונות שיעודדו יזמים

מיכאל ביטון:  זה מחייב גם הפחתת חסמים, שמקטינים את ההשתתפות של יזמים בתחום האנרגיה המתחדשת, כמו, למשל, הקטנת התעריף שבו מפצים אותם על ייצור אנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:       הרשת היא חסומה, ולכן ההולכה היא דבר דרמטי

מיכאל ביטון:  חברת החשמל צריכה לעשות מאמץ עילאי לשרת את היזמים של אנרגיה מתחדשת, לאפשר להם לצמוח ולהגדיל את הייצור, ולהכיל אותו בקווי ההולכה, כולל בחינת הנחות יסוד מהעבר, כמו אותם שנאים שלא מופעלים בהספק גבוה וסוגיות אחרות

מיכאל ביטון:      באשר לרשויות מקומיות – ראינו פה תופעות יפות ויזמות מקומית יפה

מיכאל ביטון:  יש רשויות שנכנסו, אבל העתיד דורש ש-266 רשויות מקומיות יהיו חלק מאנרגיה מתחדשת ויכניסו הכנסה עצמית כלכלית לרשות

מיכאל ביטון:  הדבר הזה ישפר את איכות החיים; את איכות הסביבה; את הצל ברשויות האלה; ויגדיל את ההכנסה העצמית שלהן מפעילות כלכלית

מיכאל ביטון:      מינהל התכנון נדרש לכלול, בתכניות המתאר שלו, פרק שמתייחס לאנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:  פרק מבודל, שמגדיר את החזון של העיר בתחומים הללו, כפי שהוא יודע לעשות בהדגשה של סוגיות כמו התחדשות עירונית וסביבה

מיכאל ביטון:  יש להקדיש פרק לעולם ההתחדשות העירונית, ולאפשר, בתכנית המתאר, מקסימום גמישות ליזמות בתחום ההתחדשות העירונית

מיכאל ביטון:      הוועדה דורשת ממשרד הפנים להגדיל את מענקי הפיתוח לרשויות מקומיות, ולהקצות אחוז גבוה מהם לעולם ההתחדשות האנרגטית

מיכאל ביטון:  הדבר הזה הוא השקעה בטוחה, מבחינת משרד הפנים, והגדלת הכנסות שוטפות לרשות על פני הצורך במעקי איזון ובתמיכות אחרות

מיכאל ביטון:      כלל משרדי הממשלה נדרשים להגדיל את ההשקעות והשותפויות עם הרשויות המקומיות והאשכולות, כפי שחלקם עושים כיום בהצלחה; להרחיב ולהעמיק את היקפי ההשקעות באנרגיה מתחדשת ברשויות מקומיות ובאשכולות כעוגן של הממשלה לפתרונות; ויצירת מוטיבציה מוגדלת בתמריצים כלכליים לרשויות מקומיות, כדי להיכנס לתחום הזה

מיכאל ביטון:      הוועדה רואה בחיוב את הפטור מהיטל השבחה על מיזמים מסוימים באנרגיה מתחדשת, ואת היכולת של ראש רשות להעניק הנחה בארנונה, ומבקשת ממשרד הפנים, ממינהל התכנון ומכל הרגולטורים האחרים לבחון את החסמים הרגולטורים שייתנו עוד כלים, בידי הרשות המקומית, כדי להיכנס לעולם האנרגיה המתחדשת

מיכאל ביטון:      הוועדה מבקשת ממשרד האנרגיה לסמן כמה עשרות רשויות שבהן תבוצע תכנית לביצוע של מיזמים מוגדרים של אנרגיה מתחדשת, ולהרחיב את הפיילוט שהיא מבצעת בתחום הזה

מיכאל ביטון:      הוועדה תקיים דיון מעקב, באזור פברואר, על התקדמויות שהוצגו פה, גם במכרזי רשות החשמל וחברת החשמל וגם במיזמים מקומיים שהוצגו פה, כשלראשונה ניתן להגיע כבר ב-2024 לאגירה ולאספקה מקומית של חשמל

מיכאל ביטון:  על כל הדברים האלה – נבצע מעקב

מיכאל ביטון:  אני מודה לכולם

רות שוורץ חנוך: סליחה, אדוני, אפשר להעיר משהו?     

מיכאל ביטון: כן

רות שוורץ חנוך: מינהל תכנון

רות שוורץ חנוך:  אפשר, בסעיף שלנו רק לבחון? אמרת שצריך להכליל

רות שוורץ חנוך:  אנחנו לא בטוחים שבאמת צריך את זה, כי יש פטורים - - -     

מיכאל ביטון: אני אסביר לך

מיכאל ביטון:  תראי, כשנושא חשוב – הוא מקבל פרק

מיכאל ביטון:  בתכנית מתאר יש פרקים

מיכאל ביטון:  אני חושב שהיום זה נושא כל כך חשוב עד שהוא חייב להיות פרק בתכנית מתאר

מיכאל ביטון:  זה לא מספיק להגיד לנו "אפשר; אם תסתכל על התכנית – תראה שעל הבניין אפשר, ועל ההוא – אפשר"

מיכאל ביטון:       תכנית מתאר היא לא רק מה אפשר; היא קריאת חזון עתידית לקהילות, ואם לא יהיה פרק מיוחד לאנרגיה מתחדשת – אנחנו לא מכניסים אותם לעולם התוכן הזה

מיכאל ביטון:  אנחנו רוצים שכשאתם יושבים במשך שנה שלמה כדי לבנות תכנית מתאר עם ראש רשות – שבאותו שולחן לא יפסיקו לדבר על אנרגיה מתחדשת, ושאחד היועצים שלכם בשולחן המתכננים לא יהיה רק סביבה, דיור וגינון, אלא יועץ אנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:  זו הקריאה שלנו וזו דרישה; זו לא המלצה

מיכאל ביטון:  היא נכונה למדינה, כי המדינה הציגה יעד בתחום הזה

מיכאל ביטון:      תודה רבה, אני נועל את הישיבה