הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 23, 2023-07-11 00:00

אוהד טל: בוקר טוב

אוהד טל:  בוקר טוב לציבור במדינת ישראל

אוהד טל:  בוקר טוב לאורחים כאן בוועדה

אוהד טל:  בוקר שבו, למרות שניסו לשבש ולחסום ולתקוע אותנו מלהגיע לכאן, הגענו

אוהד טל:  הדמוקרטיה ממשיכה

אוהד טל:  היא כאן כדי להישאר ואנחנו כאן כדי לעבוד בשביל הציבור, כדי להמשיך ולהיאבק ביוקר המחיה ולהתעסק בדברים החשובים באמת עבור כל אחד מאזרחי ישראל

אוהד טל:       הבוקר אנחנו נעסוק בהצעת החוק של חבר הכנסת יונתן מישרקי בנוגע להסדרה צרכנית של פעילות מועדוני לקוחות

אוהד טל:  חבר הכנסת מישרקי, בבקשה, נא להציג את החוק

יונתן מישרקי: תודה רבה אדוני

יונתן מישרקי:  בוקר טוב לכולם

יונתן מישרקי:  כמו שאמרתי לך בתחילת הדיון, זאת אתנחתא קלה

יונתן מישרקי:  אתה עוסק כאן בדברים גדולים מאוד, בחוקים מורכבים אבל החוק הזה הוא חוק קליל אבל הוא חוק מאוד משמעותי עבור צרכני ואזרחי מדינת ישראל

יונתן מישרקי:  בסופו של דבר אנחנו מדברים על צרכן, על לקוח של בנק שקיבל הטבה כשהוא פתח את החשבון או תוך כדי ניהול החשבון שלו בבנק והנה פתאום מסתיימת לו ההטבה והוא מוצא את עצמו עם כל מיני ריביות, עמלות וכל מיני דברים שהוא לא תכנן

יונתן מישרקי:  לפעמים הוא יודע על כך באיחור ולפעמים לא

יונתן מישרקי:      דיבר איתי היועץ המשפטי של הוועדה איתי עצמון שבאמת עשה עבודה מצוינת גם מול בנק ישראל כדי לחדד את כל הנושאים שנמצאים בחוק הזה

יונתן מישרקי:  מסתבר שבעניין הזה יש כללים של בנק ישראל מול הבנקים אבל מתלונות של אזרחים הגיעו אלי והונחו על שולחני, הם אומרים שאמנם נכון, הגיעה אליהם בדואר הודעה כעבור חודשיים וזאת כאשר ההטבה הסתיימה חודש קודם לכן והנה הם מוצאים את עצמם בכל מיני אירועים

יונתן מישרקי:      לכן ביקשתי להסדיר את זה בחוק

יונתן מישרקי:  אני מודה ומתוודה שהיועץ המשפטי חידד בפני את העניין הזה

יונתן מישרקי:  אנחנו ביקשנו תיקון לסעיף 5א2 שנוגע להתאמות חוץ בנקאיות והוא חידד את התיקון והוסיף אותו בנוגע להתאמות הבנקאיות, שזו בעצם מטרת החוק לשמה הגשתי את הצעת החוק

יונתן מישרקי:  אכן הוא עשה עבודה מקצועית בעניין הזה

אוהד טל: זאת הזדמנות לפרגן ליועץ המשפטי לוועדה איתי עצמון

אוהד טל:  בוועדה שלי היועצים המשפטיים מתחלפים ואיתי עצמון הוא אחד היועצים המשפטיים הכי מקצועיים, רציניים ומסורים שדואגים לטובת הציבור כל הזמן בצורה בלתי רגילה

יונתן מישרקי: הוא באמת עשה עבודה מאוד מאוד יסודית

אוהד טל: ברור לי שהוא עשה עבודה מקצועית

יונתן מישרקי: הנקודה השנייה שביקשתי שההודעה תהיה הודעה אפקטיבית, שתהיה ב-SMS או למי שיש טלפון כשר, שיקבל את ההודעה ב-IVR, כלומר בשיחת טלפונית מוקלטת בה נאמר לו שבעוד 21 ימים פגה לו ההטבה ושיתכונן, או שיבוא לבנק ותגיד לו - בדרך כלל אנשים מנהלים משא ומתן מול הבנק – שיזהרו כי הוא יסגור את החשבון שלו בבנק ואז מאריכים לו את ההטבה

יונתן מישרקי:  זה כסף של הצרכן

אוהד טל: 21 ימים זאת הארכה של מה שכרגע בתקנות

יונתן מישרקי: בכללים של בנק ישראל

אוהד טל: כן, בגללים

יונתן מישרקי: אנחנו מבקשים שבוע נוסף

יונתן מישרקי:  היום יש 14 ימים ואנחנו מבקשים שבוע נוסף

יונתן מישרקי:  אנחנו חושבים שזה פרק זמן סביר ללקוח כדי לקבל את ההודעה ובאמת בסופו של דבר להגיע למשא ומתן מול הבנק ואז או שהוא יצליח לקבל את ההטבה, להאריך אותה, או שהוא לכל הפחות ידע שהוא הולך לשלם כסף

יונתן מישרקי:      אני סיכמתי, ואני מקווה אדוני שזה על דעתך, שנוסח הצעת החוק כפי שהידק אותה היועץ המשפטי של הוועדה יחד עם בנק ישראל, יעבור כרגע בקריאה ראשונה כפי הוא כיוון רוב התוכן נמצא בפנים

יונתן מישרקי:  יש נקודה אחת קטנה שאני אומר אותה כרגע לפרוטוקול ואנחנו נדון בה בין קריאה שנייה לשלישית

יונתן מישרקי:  יש את חוק הגנת הצרכן – זה חוק שתוקן לפני שנתיים או שלוש - בו מופיע במפורש איך אנחנו רוצים לראות את ההודעה לצרכן בצורה אפקטיבית

יונתן מישרקי:  מה הכוונה הודעה בצורה אפקטיבית? אני לא אכנס לזה כרגע

יונתן מישרקי:  אנחנו נדון בזה בין קריאה ראשונה לקריאה שנייה ושלישית

יונתן מישרקי:  אולי נצטרך להדק

יונתן מישרקי:  אני אומר לך שהרוב נמצא כאן

יונתן מישרקי:  גם הנושא של המסרונים, גם הנושא של IVR

יונתן מישרקי:       הייתי רוצה להדק עוד קצת את הנוסח אבל בגדול אני אומר שהנוסח כפי שמופיע, הוא עונה לתכלית אותה רציתי ולכן סיימתי את דבריי בעניין הזה

אוהד טל: האם למישהו יש הערות כלליות? בבקשה

משה שמיר: מנהל תחום פיננסים בלובי 99

משה שמיר:  מטרת החוק היא למנוע את שיטת המצליח של הבנקים ושל חברות כרטיסי האשראי בצורה אחת לפיה הם נותנים הטבות, שאם אתה בא ואתה מתווכח ואתה רוצה לעבור בנק, אומרים לך שאין בעיה, ייתנו לך הנחה בעמלות, אבל בכוכבית זו הטבה שפג תוקפה אחרי שנה, אחרי חצי שנה, והלקוח לא מודע לדבר הזה

משה שמיר:  הדבר השני הוא בפעילות שיווקית מאוד אגרסיבית של מכירת כרטיסי אשראי בחינם, כאשר אחרי שנה אתה מתחיל לשלם 17 שקלים, לפעמים 21 שקלים, בלי שאתה מודע לדבר הזה

אוהד טל: יותר

אוהד טל:  לא 25 שקלים?     

משה שמיר: יש גם את זה

משה שמיר:  המחוקק כבר נתן אתה דעת על הדבר הזה

משה שמיר:  האחד, בחוק הגנת הצרכן, השני, בהטבות לא בנקאיות כפי שקבוע בחוק הבנקאות, שירות ללקוח

משה שמיר:  המטרה של הדבר הזה היא ליידע את הצרכן באופן אפקטיבי שהוא יקבל SMS וזה לא יהיה נתון לשיקול דעתו של הבנק או של חברת כרטיסי האשראי

אוהד טל: היום זה נתון לשיקול דעתו של הבנק?     

משה שמיר: בהצעת החוק שמוגשת עכשיו, בנוסח שקיים עכשיו לדיון, אנחנו מפנים לנוהל בנקאי תקין, כאשר בנוהל בנקאי תקין – אני מקריא – "התאגיד הבנקאי יבחר את ערוץ ההתקשרות המתאים למשלוח הודעה בהתאם לרמת המהותיות, המידע והמהירות הנדרשת למסירתו"

יונתן מישרקי: אתה מסתכל על הנוסח האחרון?     

משה שמיר: הנוסח האחרון שהיה

יונתן מישרקי: כפי שהוסכם ביניהם

יונתן מישרקי:  אמרתי את הסיפא של הדברים שלי בפתיחת הדברים

משה שמיר: אני כאן בנוהל בנקאי תקין, סעיף 7(א): "התאגיד הבנקאי יבחר את ערוץ התקשורת המתאים למשלוח ההודעה"

משה שמיר:  מה שבעצם אתם עושים, לא רק שאתם לא מחייבים למסור הודעה על הטבות בנקאיות, אתם גם מוחקים את ההודעה שהיו חייבים לשלוח, הודעות לא בנקאיות

משה שמיר:  היו כאן דיונים מאוד ארוכים עת חוקקו את החוק הזה וחייבו על הטבות לא בנקאיות

משה שמיר:      מה שאתם עושים, אתם פשוט לוקחים את המצב אחורה, ואני אקדים ואומר שהצעת החוק הזאת באה אחרי שכבר פנינו לפני כשנה בשיתוף פעולה עם רווח נקי לבנק ישראל והסבנו את תשומת ליבו לבעיה הזאת וביקשנו ממנו שיכניס בנוהל בנקאי תקין, בדיוק בנוהל הזה, את החובה ליידע ב-SMS ובכל הערוצים

משה שמיר:  מה שהוא שלח לנו בתגובה זה שיש נוהל בנקאי תקין והבנק יכול לבחור איך שהוא רוצה

משה שמיר:  שימו לב שהחוק, מה שאתם מעבירים עכשיו, לוקח את המצב של הלקוח אחורה

אוהד טל: תודה על ההערה

אוהד טל:  הערה חשובה

משה שמיר: עוד משהו מאוד מהותי

משה שמיר:  הצעת החוק המקורית דיברה על סיום או שינוי הטבה

משה שמיר:  מה שאתם עושים זה רק לסיום הטבה

משה שמיר:  תארו לכם מצב שהבנק נותן הטבה למשך 10 שנים ואז הוא יכול לשנות את ההטבה כמה שהוא רוצה והוא לא מחויב להודיע

אוהד טל: תן לי דוגמה לשינוי

אוהד טל:  מה זה שינוי הטבה?     

משה שמיר: שינוי הטבה לצורך העניין, נתנו לך הטבה של 10 שקלים לחודש, ואז משנים לך את ההטבה ומעלים את הסכום ל-15 שקלים

משה שמיר:  עדיין המחיר המלא שאתה צריך לשלם זה 19 שקלים, שזה הסכום שרשום בתעריפון, אבל נתנו לך הטבה 10 שקלים ואחרי כמה חודשים הבנק מחליט שהוא מעלה את הסכום ל-15 שקלים

אוהד טל: לשון החוק הנוכחית לא פותרת את הבעיה הזאת?     

משה שמיר: לא

אוהד טל: זה בעצם סיום של ההטבה

משה שמיר: לא

משה שמיר:  בהטבה עצמה הם יכולים להכניס לך סעיף

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  תכף יתייחסו לזה

משה שמיר: זה מאוד מהותי

משה שמיר:  שוב, לא רק שאתם לא מיטיבים את המצב של הצרכן אלא אתם גם לוקחים אותו אחורה

אוהד טל: חכה, אנחנו לא בקריאה שנייה ושלישית

משה שמיר: אני רוצה לומר עוד משהו

משה שמיר:  המטרה של החוק הזה היא לא עודף רגולציה אלא היא פשוט ליישר קו

משה שמיר:  מה שחברות הסלולר חייבות ומה שחברות הכבלים חייבות ומה שחייבים בהטבה לא בנקאית, מן הראוי שהבנקים יהיו חייבים גם בהטבה בנקאית, פשוט ליישר קו

יונתן מישרקי: אכן זו התכלית אדוני היושב ראש

יונתן מישרקי:  מה שהוא הציג כרגע, זו התכלית

יונתן מישרקי:  הוא אמר את זה בצורה יותר מקצועית ממני

אוהד טל: גם לאיתי יש התייחסות

אוהד טל:  נראה לי שניכנס לנוסח החוק ואז אפשר יהיה להתייחס

איתי עצמון: אלא אם כן יש עוד הערות כלליות של המוזמנים

איתי עצמון:  לפני שנצלול לנוסח שהונח על שולחן הוועדה שאכן נעשה בתיאום עם בנק ישראל, אני רוצה לחדד איזושהי נקודה

איתי עצמון:  אני רוצה להבחין כאן בין שני סוגים של הטבות

איתי עצמון:  יש את ההטבות שהן הטבות שנותנים מועדוני לקוחות

איתי עצמון:  החוק שעבר בשנת 2017 כתיקון לחוק הגנת הצרכן ולעוד שני חוקים פיננסיים אחרים וביניהם חוק הבנקאות (שירות ללקוח), דיבר על הטבות שנותנים בהקשר הפיננסי מעבר לליבה של השירות

איתי עצמון:  כלומר, לא מדובר על השירות עצמו שלגביו הלקוח מתקשר בהסכם עם הגוף הפיננסי אלא בהטבות, נקרא להן, צדדיות

איתי עצמון:  כלומר, למשל אם אתה משתמש בכרטיס בסכום מסוים, אתה יכול לצבור נקודות וכולי

איתי עצמון:  בעצם החוק בזמנו נועד למנוע מצב שבו מפתים את הלקוח לעשות שימוש למשל בכרטיס האשראי ולאחר מכן מודיעים לו באופן חד צדדי לפי התקנונים של למשל חברות כרטיסי האשראי שההטבה מסתיימת ואי אפשר יותר לנצל את הנקודות שנצברו או אפשר לנצל אבל בעצם בצורה מאוד מאוד פחותה לעומת מה שפורסם במקור

איתי עצמון:      זה דבר אחד, ובאמת החוק, סעיף 5א2 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) אכן מחריג הטבות שאינן הטבות בנקאיות

איתי עצמון:  כלומר, מדבר רק על הטבות שנותן מנפיק במסגרת מועדוני לקוחות

איתי עצמון:  הצעת החוק בנוסח המקורי שלה ניסתה לעגן את אותו הסדר ולהחיל אותו גם לגבי הטבות בנקאיות כאשר הן הוגדרו כהטבות בשיעורי עמלות וריביות שניתנות ללקוח לתקופה שעולה על שלושה חודשים

איתי עצמון:      אני אגיד שני דברים

איתי עצמון:  דבר ראשון הוא שלפי כללי הבנקאות (שירות ללקוח, גילוי נאות ומסירת מסמכים) יש היום בסעיף 5 לכללים הוראות לעניין הודעה על שינויים ובין היתר נקבע כי לגבי לקוח מסוים, תאגיד בנקאי חייב להודיע על שינויים שנוגעים לתנאי ניהול החשבון

איתי עצמון:  שוב, מדובר על הליבה של השירות

איתי עצמון:  לא מדובר על משהו צדדי

איתי עצמון:  אלה תנאי ההסכם שלך כלקוח עם הבנק

איתי עצמון:  כל שינוי שעושים בניגוד לתנאי ההסכם, למשל, נותנים לך הטבה לתקופה, אי אפשר לשנות את ההטבה תוך כדי התקופה כי זה בניגוד למה שהוסכם איתך כלקוח

איתי עצמון:  זאת לא הטבה "צדדית" שהיא הטבה לא בנקאית

איתי עצמון:  כמו שאמרתי, הוא צריך להודיע "על שינויים הנוגעים לתנאי ניהול החשבון לרבות על סיומן של הטבות שניתנו לתקופה העולה על שלושה חודשים וזאת שבועיים לפחות לפני מועד השינוי או מועד סיום ההטבה לפי העניין"

איתי עצמון:      כאן יש גם הוראה שאומרת שהתאגיד חייב להודיע על שינוי שנעשה לטובת הלקוח עד שלושה ימי עסקים לאחר השינוי

איתי עצמון:  כלומר, גם על שינוי נתיב

איתי עצמון:  אנחנו לא הבנו, וזה גם עלה בשיח שלנו עם בנק ישראל, איפה יש כאן רלוונטיות לשינוי של תנאי הטבה

איתי עצמון:  אם חתמו איתך שאתה פטור לתקופה של שלוש שנים מעמלות מסוימות, אי אפשר לשנות את זה תוך כדי תקופה כי זאת הפרה של מה שהסכימו איתך

איתי עצמון:  אין הדבר דומה להטבות מסוג שנותנים מועדוני הלקוחות

משה שמיר: שערו לכם מצב שבהסכם עם הלקוח יש כוכבית או סעיף קטן שרשום בו שלבנק עומדת הזכות לשנות את תנאי ההטבה

משה שמיר:  זה הסכם בין הלקוח לבין הבנק והם מכניסים סעיף שמותר להם לשנות את תנאי ההטבה

משה שמיר:  שינוי תנאי ההטבה, יכול להיות שנתנו לך חמישה שקלים ואחרי חודש-חודשיים או שלושה חודשים מקפיצים לך את הסכום ל-15 שקלים כאשר ההטבה היא בעצם הנחה מ-19 שקלים

משה שמיר:  זה יכול להיות, זה לא תרחיש מופרך, ואני אומר לכם שזה כנראה גם יהיה

משה שמיר:  זאת הדרך שלהם להתחמק

משה שמיר:  גם לשינוי הטבה, אם יש תרחיש לשינוי הטבה, גם על זה צריכה להיות הודעה

משה שמיר:       לגבי החובה

משה שמיר:  ברור שיש חובה להודיע

משה שמיר:  אף אחד לא טען שאין חובה להודיע אבל השאלה היא איך מודיעים

איתי עצמון: לגבי איך מודיעים, זו הנקודה השנייה שרציתי להתייחס אליה

איתי עצמון:  קודם כל, בנוסח - אנחנו כמובן נקרא את הנוסח שהופץ לקראת הדיון - אנחנו כתבנו שההודעות אמורות להישלח ללקוח בכתב באופן שבו המנפיק מוסר הודעות לאותו לקוח מכיוון שהפרקטיקה היא שאותם גופים שולחים הודעה ושואלים איך הוא מעוניין לקבל את ההודעות, וכתבנו "כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות" שאלה ההוראות שהתייחסת אליהן

איתי עצמון:  אבל יש כאן שני מרכיבים – כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות

איתי עצמון:  אין טעם לקבוע הוראות, בטח לא הוראות שהן גם לא ניטרליות טכנולוגית, בחקיקה ראשית

יונתן מישרקי: ברשותך איתי, אני אחלוק עליך

יונתן מישרקי:  אני אצטט מחוק הגנת הצרכן את הסעיף הרלוונטי שמדבר – זה נוגע לחברות תקשורת – כיצד הן צריכות להודיע ללקוח

יונתן מישרקי:  אני לא יודע באיזה סעיף מדובר כאן אבל אני קורא מתוך החוק: "במסרון למספר הטלפון הנייד שמסר הצרכן לעוסק, אם מסר 21 ימים לפני מועד סיום העסקה או ההתחייבות ואם חל מועד מסירת ההודעה לפי פסקה זו בשבת או בחג, ביום שלאחר השבת או החג, ואולם לעניין העוסק המנוי בפרט 2 לתוספת השנייה, אם מספר הטלפון הנייד שמסר הצרכן לעוסק חסום לשירות קבלת מסרונים, יודיע העוסק לצרכן במועד האמור על מועד סיום העסקה או התחייבות בשיחת טלפון או בהודעה קולית"

יונתן מישרקי:      אני מאוד הייתי רוצה להיצמד לנוסח הזה כי אני חושב שכאשר אנחנו מדברים על הודעה אפקטיבית ללקוח, המשמעות היא שנכון, הוסכם בדואר, הוסכם במייל, הוא כן נכנס, לא פתח, זה מגיע אליו חודשיים אחרי, בפרט במהירות שאנחנו עובדים בה היום במדינה בנושא הדואר, כמו עולם שלישי, אבל זה לא רלוונטי לדיון כאן

יונתן מישרקי:  הלקוח צריך לקבל הודעה בצורה אפקטיבית

יונתן מישרקי:       אמרתי לך אתמול או שלשום עת ישבנו, שהשורה הזאת באופן שבו המנפיק מסר הודעות לאותו לקוח כפי שהוסכם ביניהם, לא מקובל עלי

איתי עצמון: אתה חושב שהוא לא אפקטיבי

יונתן מישרקי: הוא לא אפקטיבי

משה שמיר: הערה אחרונה

משה שמיר:  בחוק ההסדרים האחרון, משרד האוצר הכניס לחוק הבנקאות לחייב את הבנקים לשלוח ב-SMS פעם בחודש את הסכום שאתה משלם ריבית והסכום שאתה משלם עמלות

משה שמיר:  נכון שיש תעודת זהות בנקאית, נכון שפעם ברבעון אתה מקבל, נכון שפעם בחודש אבל הם ראו לנכון לחייב את הבנקים לשלוח ב-SMS ולא משנה מה ההסכם עם הלקוח, ולא משנה מה הוא חתם או לא חתם

משה שמיר:  יש חובה להודיע ללקוח

יונתן מישרקי: זאת אומרת שהטכנולוגיה קיימת

משה שמיר: הכול קיים

משה שמיר:  אפילו המחוקק כבר נתן על זה את הדעת ואמר שצריך לשלוח ב-SMS

משה שמיר:  דבר מאוד פשוט, ליידע אותו שעוד חודש הוא מתחיל לשלם יותר, זה הכי טריביאלי שיכול להיות

משה שמיר:  אנחנו לא ממציאים את הגלגל, אנחנו נעמדים כאן על חקיקה גם בחוק הגנת הצרכן, גם בנושאים של הטבות לא בנקאיות, גם במה שהעבירו בחוק ההסדרים הקודם

אוהד טל: המטרה של החוק היא לקדם את השירות הצרכני

אוהד טל:  בוודאי לא לקחת אותו אחורה

אוהד טל:  לכן אנחנו ננסה לעשות את המקסימום

אוהד טל:  אנחנו נשמע התייחסויות של כל הגורמים

יערה למברגר: ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים

יערה למברגר:  כמובן מבלי לגרוע מכל מה שנאמר על הצורך באפקטיביות של ההודעה, אני כן רוצה להתחבר למשהו אחד שאמר עורך דין עצמון על הניטרליות הטכנולוגיות

יערה למברגר:  אני יכולה להביא לא דוגמה אחת מחוק הגנת הצרכן אלא לצערי אני יכולה להביא עשרות דוגמאות בחקיקה שנחקקו בכוונה טובה ולמען הציבור, אבל בסופו של דבר יש את קצב ההתקדמות הטכנולוגית שאנחנו רואים בשנים האחרונות

יערה למברגר:  אני לא מדברת כאן על חקיקה עתיקה משנת ה-50, אלא אני מדברת חקיקות אפילו מהעשור האחרון, שבאמת נעשו מתוך כוונה מאוד מאוד טובה להיטיב עם הציבור ויחסית מעט שנים אחר כך כבר נהפכות להיות הדרך הלא אפקטיבית והלא נוחה ללקוח מבחינה טכנולוגית

יערה למברגר:      אני אומר משהו כנתון

יערה למברגר:  כמובן שאפשר לתקן חקיקה ואנחנו יודעים שבסופו של דבר זה פחות גמיש

אוהד טל: אני מבין את הבעייתיות שאת מציגה אבל מה האלטרנטיבה לזה?     

יערה למברגר: האתגר הזה, אני חושבת שאנחנו צריכים לראות אותו מול עינינו

יערה למברגר:  אני חושבת שהוא אתגר משותף למען אותה מטרה

יונתן מישרקי: לכן אנחנו עושים שינויים בחקיקה

יערה למברגר: אני יכולה להביא עשרות דוגמאות שבסופו של דבר עובדתית לא מצליחים לעמוד בקצב של עדכון החקיקה, בייחוד בדברים שתלויים בניטרליות טכנולוגית

יערה למברגר:       אני מסכימה שההודעה צריכה להיות אפקטיבית

יערה למברגר:  בוודאי שאנחנו במשרד המשפטים חושבים שהיא צריכה להיות בדרך אפקטיבית ונוחה ללקוח ולצרכן

יערה למברגר:  לכן יש ניסיון למצוא כאן את האיזון הזה

יערה למברגר:  אולי אפשר לטייב אותו קצת אבל אני אומרת שצריך להיזהר

יערה למברגר:  הנוסח שהקראת מחוק הגנת הצרכן ויש דומים לו, אני בטוחה שהוא טוב למועד מסוים אבל אני לא יודעת אם הוא טוב ונוח ללקוח

יונתן מישרקי: ולכן מה? מה את מציעה?     

יערה למברגר: לכן אני מציעה לתת כאן מנגנון של הוראות של בנק ישראל שהוא יכול להתעדכן

יונתן מישרקי: זה לא עובד

יונתן מישרקי:  יש היום כללים אבל

אוהד טל: מניסיונך ההוראות מתעדכנות בקצב שהוא טוב יותר?     

יערה למברגר: כן

יערה למברגר:  זה ניסיוני

יערה למברגר:  אולי חבר הכנסת מכיר משהו אחר

יערה למברגר:  זה ניסיוני

אורית זוארץ: מנהלת את הרגולציה בישראכרט

אורית זוארץ:  בנוסח הנוכחי כתוב "כפי שהוסכם ביניהם", בין הלקוח לבין בית העסק

אורית זוארץ:  לכן כפי שהוסכם ביניהם נותן מענה לדבר הזה

יונתן מישרקי: לא

אורית זוארץ: למה לא?     

יונתן מישרקי: לפי מה שמוסכם עם הבנק, אני מקבל את זה בדואר, עדיין כמו פעם

אורית זוארץ: אתה יכול להסכים עם הבנק שתקבל את זה ב-SMS

יונתן מישרקי: אני יכול

יונתן מישרקי:  אני אזרח עצלן או שאני נכנס לחשבון שלי פעם בתקופה

יונתן מישרקי:  יש כאלה שאפילו לא רוצים לראות מה מצב החשבון שלהם

אוהד טל: או שאתה אדם מבוגר שלא מתעסק בעניין

יונתן מישרקי: כן

יונתן מישרקי:  לא מכיר את הטכנולוגיה הקיימת

יונתן מישרקי:  יש לי אפשרות לקבל

יונתן מישרקי:  קיימת תוכנה שעובדת ובלחיצת כפתור היא נותנת לך מענה

יונתן מישרקי:  אז למה לא? זה שקיבל במייל לא פותח את המייל, זה חוסר אחריות של הלקוח, אבל אתה מעדכן אותו אפקטיבית ואתה מביא לו את זה מול הפנים – הוא יודע שזה המצב שלו והוא נזהר

אורית זוארץ: יתכן שזה חוטא לאוכלוסיות אחרות

אורית זוארץ:  אם אתה בא ואומר גורף נכון יותר שיתקבל SMS

יונתן מישרקי: אז הבנק בכל מקרה מעדכן את הלקוח

אורית זוארץ: יכול להיות הכול בהתאם להבנות אליהן הגיעו

אורית זוארץ:  אם אתה מחליט שזה יהיה אמצעי אחד, נניח לאוכלוסיות המבוגרות אני נוטה להאמין שעדיף דואר ישראל ולא SMS

אורית זוארץ:  לאוכלוסיות הצעירות בטח עדיף SMS

אורית זוארץ:  לכן צריך לפתוח את זה להסכם בהתאם לרצונו של הלקוח

אורית זוארץ:  להגיע להבנות

יונתן מישרקי: אם הלקוח רוצה גם בשוטף כמו הוא מקבל מהבנק, זה לא גורע

יונתן מישרקי:  החוק הזה לא גורע

יונתן מישרקי:  אני רק אומר שכשיש סיום הטבה – ספציפית, לא מדבר עכשיו על התנהלות כללית של החשבון - ואני מדבר רק על שינוי הטבה כרגע ועוד מעט נתעסק בנושא של השינוי, במקרה כזה הוא יקבל הודעה אפקטיבית

אורית זוארץ: השאלה מה זה אפקטיבית

איתי עצמון: אפקטיבי לאחד לא אפקטיבי לשני

אורית זוארץ: בדיוק, ולכן הסכמה בין הצדדים היא האפקטיבית ביותר

יונתן מישרקי: אני מתעקש על SMS ו-IVR לטלפונים כשרים

יונתן מישרקי:  יש איזשהו קו חותך בין כל החיובים שהמחוקק התכוון אליהם במסגרת תקשורת, במסגרת דברים נוספים

יונתן מישרקי:  אנחנו מבינים שלקוח צריך לראות מול הפנים שלו, הוא צריך לקבל את המידע בצורה אפקטיבית

אוהד טל: תנסה להבין למה אתה חושב, למה אתה מניח שזו הדרך האפקטיבית ביותר

אוהד טל:  אימא שלי אדם מבוגר

אוהד טל:  היא בכלל לא רואה SMS

אוהד טל:  היא לא יודעת איך לפתח את ה-SMS

אוהד טל:  לא אימא שלי, אימא שלי ודאי יודעת, אבל אימא כלשהי, אחרת, של מישהו אחר, לא יודעת איך לפתוח את ה-SMS בפלאפון

אוהד טל:  גם אם היא תקבל שיחה קולית, למרות שאין לה טלפון כשר, לצורך הדוגמה, הרבה פעמים הטלפון בתיק והיא לא שומעת אותו, היא מפספסת את השיחה ולכן היא לא תקבל את האינפורמציה

אוהד טל:  אם היא תקבל את המכתב הזה בדואר, לה זה הרבה יותר אפקטיבי

יונתן מישרקי: זה לא גורע מהמכתב שהיא מקבלת בדואר או הלקוח מקבל בדואר

יערה למברגר: אולי עוד דוגמה לחקיקה עדכנית שעברה ממש עכשיו

איתי עצמון: אני בדיוק מסתכל

איתי עצמון:  היא מדברת על ההודעות

אוהד טל: תמיד יועצים משפטיים חושבים אותו דבר

אוהד טל:  זה משהו מדהים

יונתן מישרקי: הם פשוט מעדכנים אחד את השני

יערה למברגר: העקרון הוא שזו דרך נגישה ומיידית ועדיין צריך לקבוע הוראות ספציפיות

יערה למברגר:  עוד דוגמה אחת לחקיקה של הצעת חוק הדיוור הדיגיטלי שעברה לפני שנה ומשהו

יערה למברגר:  יש שם בין השאר מסלול שמדבר גם על SMS אבל הוא מכיר בזה שיש אוכלוסייה מסוימת שאין לה אוריינות דיגיטלית, בגילים מסוימים וכולי

יערה למברגר:  אתה שולחי להן SMS - זה מתבלבל להם בתוך ההודעות בטלפון, קשה להם לקרוא אותם וכולי

יונתן מישרקי: זה לא גורע

יונתן מישרקי:  זה לא אומר שהבנק לא שולח בדואר או במייל

יונתן מישרקי:  אנחנו נמצא את הנוסח המתאים כך שזה לא יגרע מההודעות השוטפות שהבנק שולח ללקוח באותו אופן שבו הוסכם בין הבנק ללקוח ואני רוצה בנוסף הודעה אפקטיבית

יונתן מישרקי:      אני אומר שאנחנו לא מטילים עודף רגולציה על הבנקים או על חברות כרטיסי האשראי

יונתן מישרקי:  זה קיים

יונתן מישרקי:  הטכנולוגיה קיימת ובכל מקרה היא עובדת

אורית זוארץ: אנחנו מדברים כרגע על הטבה צרכנית

יונתן מישרקי: נכון

אורית זוארץ: אני רוצה להוסיף בהמשך לאותה אימא, אני רוצה לדבר עלי ולומר שאני לפעמים לא קוראת SMS, לעתים מאוד רחוקות אני מתיישבת לקרוא אותם ויש לי אלפים שלא נקראו

אורית זוארץ:  אם אני מקבלת במייל, אני כן קוראת

אורית זוארץ:  לכן זה כן פרסונלי

אורית זוארץ:  אני כן מקבלת את האמירה שלכן זה אינדיבידואלי וזאת הסכמה בין הגוף לבין הלקוח היא הכי נכונה

אורית זוארץ:  לקוח שבוחר לקבל את זה באמצעות SMS ויש לו טלפון כשר, אני כן מקבלת את זה שזה יהיה ב-SMS קולי

אורית זוארץ:  זה בוודאי

אוהד טל: על זה אני לא רואה שיש מחלוקת

משה שמיר: אני רוצה לחדד את הנקודה שמדברת על בהתאם להסכמה עם הלקוח

משה שמיר:  כשאתם פותחים חשבון, אתם מסכימים לקבל הודעות ב-SMS, בטלפון, במכתב, במייל, ביונת דואר

משה שמיר:  אלה כל האפשרויות

משה שמיר:  מה אומר התקנון של נוהל בנקאי תקין? שהבנק או חברת כרטיסי האשראי יבחרו באיזו דרך לשלוח

משה שמיר:  זאת אומרת, אם הם מחליטים לשלוח לך ב-SMS שמבחינתם זה הכי אפקטיבי, הם שולחים לך ב-SMS

משה שמיר:  אל תגידי לא נכון

אורית זוארץ: לא אמרתי לא נכון

אורית זוארץ:  אני מסכימה איתך

משה שמיר: הבעיה שזה בדיוק פותח את הפתח לשיטת המצליח, שהם מחליטים איך לשלוח

משה שמיר:      לגבי מה שמשרד המשפטים אמר שניתן לזה כבר פתרון

משה שמיר:  באותו נוהל בנקאי תקין, תסתכלו על סעיף 8(א), מחייבים את הבנק לשלוח ללקוח שהצטרף לשירות בנושאים, בערוצי התקשורת, מאפשרים מעקב, שמירה, הדפסה

משה שמיר:  כאן הקריטריונים הרבה יותר מחמירים

משה שמיר:  אם בנק ישראל היה נענה לדרישתנו והיה אומר שהוא מכניס את ההודעה לביטול הטבה לסעיף 8(א) ולא משאיר את זה בתנאים המקלים, אנחנו לא היינו מגיעים לכאן

משה שמיר:  אם בנק ישראל יגיד את זה עכשיו, אפשר למשוך את הצעת החוק הזאת אבל הוא לא אומר את זה

משה שמיר:  הוא עדיין משאיר את זה לשיקול דעתו של הבנק

יונתן מישרקי: יש לי שיקול דעת להשאיר את הצעת החוק בכל זאת?     

משה שמיר: אין בעיה

משה שמיר:  אני רק מראה את הצד של בנק ישראל שיש לו את האפשרות להכניס את זה לסעיף 8(א) ולקבוע כללים ותנאים הרבה יותר מחמירים למשלוח הודעה על ביטול הטבה והוא לא עושה את זה

משה שמיר:  זאת תשובה למשרד המשפטים שאומר שהנהלים נותנים פתרון לדבר הזה

אורית זוארץ: אני אשמח להתייחס

אורית זוארץ:  אתה צודק שהמצב הנוכחי היום הוא שהגוף בוחר, הבנק או חברת כרטיסי האשראי, ובהצעת החוק הנוכחית, כפי שהיא מנוסחת כרגע, זה נתון להסכמה בין הצדדים

אורית זוארץ:  לכן זה מחמיר את המצב הקיים בהיבט הזה

אוהד טל: בכל אופן, חבר הנסת מישרקי וגם אתם החברים בלובי 99, אתם מוזמנים להגיש הצעות לדיוק של נוסח כדי שנתגבר על כל הבעיות שהצגתם כאן

אוהד טל:  תכף נשמע התייחסות של בנק ישראל ומשרד האוצר

אוהד טל:  אתם מוזמנים להגיש לנו נוסחים כדי שנוכל להתחיל לעבוד על זה

אוהד טל:      משרד האוצר? לממשלת ישראל אין מה לומר

אוהד טל:  כמובן משרד המשפטים דיבר

אוהד טל:      נציגי בנק ישראל ב-זום

יונתן מישרקי: רגע, לובי 99, משה, אתה חושב שנכון להיצמד לנוסח של הצעת החוק של הגנת הצרכן שהקראתי קודם?     

משה שמיר: כן

משה שמיר:  הצעת החוק המקורית שגם עברה בקריאה טרומית, מה שהיא עושה זה שהתנאים שההטבות לא בנקאיות, מחילה הטבות בנקאיות

משה שמיר:  פשוט

איתי עצמון: זה פשוט אבל נורא לא מדויק מה שאמרת כי מדובר על שני סוגים שונים

משה שמיר: בנק ישראל עשה הבחנה בנקאית בין הטבה בנקאית לבין הטבה לא בנקאית אבל עדיין זו אותה הטבה שאתה מקבל מגוף פיננסי

משה שמיר:  זה שהוא הגדיר את זה כלא בנקאי, האם אלה נקודות - - -     

איתי עצמון: אני מצטער אבל להבנתי זה לא כל כך מדויק מה שאתה אומר

איתי עצמון:  כמו שאמרתי גם בראשית הדברים, ההטבות בהן עוסק הסעיף הקיים, סעיף 5א2 והסעיף המקביל לו בחוק הגנת הצרכן נועד לטפל בהטבות שנותנים מה שנקרא מועדוני לקוחות, שהן לא ההטבות שקשורות לליבה של השירות שלגביו מתקשר הלקוח עם בית העסק או התאגיד הבנקאי לצורך העניין

איתי עצמון:  זה לא אותו הדבר

איתי עצמון:  יש הבדל בין הסכם בין לקוח לבין תאגיד בנקאי שבו מסכימים על תנאי ניהול החשבון, על העמלות, על ריביות, מסירת הודעות וכולי, כל המרכיבים של ההתקשרות הזאת לבין הטבות שנותנים אותן באופן צדדי או במנותק מהתנאים של החוזה בין הלקוח לתאגיד הבנקאי

איתי עצמון:  זה לא אותו הדבר

איתי עצמון:  לכן מראש לשלב את ההוראות האלה בתוך הסעיף שנוגע לשינוי תוכנית הטבות ללקוח או סיומה, בעינינו זה לא היה מדויק אבל אפשר לטייב את הנוסח הקיים לגבי סיום הטבות בנקאיות כפי שאנחנו ניסחנו את ההצעה בתיאום עם בנק ישראל

משה שמיר: אני לא משפטן

משה שמיר:  אני מדבר מנקודת מבט כלכלית

משה שמיר:  יש שירותי תקשורת שאתה מקבל מחברת סלקום לצורך העניין ויש שירותים בנקאיים

משה שמיר:  בשירותי תקשורת אתה משלם 35 שקלים וקיבלת הטבה על 10 שקלים וכאן אתה על כרטיס אשראי משלם 17 וקיבלת הטבה על חמישה שקלים

משה שמיר:  זה שירות וזה שירות

משה שמיר:  זה שזה בנקאי וזה שזה תקשורת, זה משהו אחר אבל יש כאן הטבה שניתנת לצרכן

משה שמיר:  ההפרדה הזאת כי זה בנקאי וצריך להתייחס אליו בצורה אחרת, מבחינה כלכלית זה אותו הדבר

משה שמיר:  זה שירות וזה שירות

אורית זוארץ: אני רוצה לחדד ולחזק את מה שאמר איתי

אורית זוארץ:  כאשר אנחנו מדברים כאן על הטבה בנקאית, זה אם נותנים נניח הנחה בדמי הכרטיס

אורית זוארץ:  זה המקרה הקלאסי

אורית זוארץ:  10 אחוזי הנחה בוורדינון, זאת לא בנקאית

משה שמיר: מסכים, אבל זו הטבה וזו הטבה

אורית זוארץ: אבל זה מעבר

אורית זוארץ:  זה לא השירות הבסיסי

אורית זוארץ:  לכן ההתייחסות לזה היא אחרת

משה שמיר:  למה ההתייחסות מבחינה צרכנית היא אחרת? זו הטבה

משה שמיר:  מבחינה צרכנית מהותית יש לך נכס

משה שמיר:  ההטבה שנתנו לך היא נכס

יונתן מישרקי: לכן אתה משכנע את הלקוח לבוא אליך

משה שמיר: זה נכס שלך

משה שמיר:  אם זה מתבטל והנכס הזה פג תוקפו, מן הראוי שיודיעו לך על כך

משה שמיר:  זה לא משנה אם הבנקאי או צרכני או מנוי לבריכה או הסרת שיער

משה שמיר:  יש לך נכס וברגע שהוא מתבטל, צריך להודיע לך באופן אפקטיבי כמובן

אורית זוארץ: אני חושבת שאם זה מה שיקרה, זה יחטא למטרה

אורית זוארץ:  אם תקבל SMS שנגמר המבצע בוורדינון ונגמר המבצע במקדונלדס, אתה תוצף ב-SMS ותפספס את העיקר

אוהד טל: אני שומע את מה שאתה אומר אבל אני באמת חושב שיש גם הגיון בצד השני

אוהד טל:  בסופו של דבר, כאשר אתה מתקשר עם חברת כרטיסי אשראי או כשאתה מתקשר עם ספק תקשורת כלשהו, אתה מתקשר איתו בחוזה על שירות מסוים

אוהד טל:  אם אותו ספק – בלי קשר לחוזה ביניכם ולשירות בגינו הגעת אליו וזה מה שהוא מספק לך – רוצה גם לתת לך עוד כל מיני צ'ופרים, זה לא יכול להיות שזה יכנס לתוך החוזה ביניכם ועכשיו הוא צריך להודיע לך ולפתח מנגנון על איך הוא מודיע לך ומתייחס לכל הטבה שמתחילה או נגמרת ברמת הצ'ופרים האלה כי התוצאה של זה תהיה שכנראה יהיו פחות צ'ופרים והטבות מן הסוג הזה

אוהד טל:  זה מה שזה ייצר

אוהד טל:  זה לא קשור קשר ישיר לחוזה ביניכם

אוהד טל:  זה לא השירות שאתה מקבל ממנו

משה שמיר: לגבי היותר צ'ופרים

משה שמיר:  אתם צריכים להבין שהתחרות במערכת הבנקאית נפתחת

משה שמיר:  חוק ה-API, הבנקאות הפתוחה, הרבה לקוחות עכשיו ייגשו לבנקים ויבקשו לעבור בנק

משה שמיר:  הבנק ינקוט באסטרטגיה מאוד פשוטה, הוא נותן לך הנחה, הוא מוריד לך את דמי הניהול, הוא מוריד לו את כרטיס האשראי

אוהד טל: זה קשור לחוזה ביניכם

אוהד טל:  אין בעיה

משה שמיר: לשנה

משה שמיר:  אחרי שנה הוא יודיע לך באתר, בתיבת הדואר, שזה מתבטל

משה שמיר:  אתה לא תשים לב ואז עוד שנתיים-שלוש תשלם עמלות גבוהות, הוא יכול אפילו להקפיץ לך את זה לעמלות התעריפיות שזה הרבה יותר גבוה ממה ששילמת בהתחלה

משה שמיר:  אנחנו רוצים הודעה אפקטיבית שהבנק יגיד ללקוח שההטבה שלך נגמרה, בוא ננהל שוב פעם משה ומתן

אוהד טל: בנק ישראל

אוהד טל:  ב-זום

חן פליישר: המחלקה המשפטית, בנק ישראל

חן פליישר:  שלום

חן פליישר:  אני בעיקר מתחברת לדברים שכבר נאמרו

חן פליישר:  גם לנו מאוד חשובה ה- - - טכנולוגית בחקיקה כי גם אנחנו ראינו מקרים שנגרמו נזקים

חן פליישר:  יש לנו עוד חוקים שמחייבים משלוח בפקסימיליה וזה פשוט לא רלוונטי וגם מקשה על הלקוחות

חן פליישר:      הוראת ניהול בנקאי תקין 420 עוסקת במשלוח הודעות בתקשורת

חן פליישר:  היא בעצם עוסקת במעבר הזה של לקוחות שמעוניינים לעבור מקבלת הודעות בדואר לקבלה בערוצי תקשורת

חן פליישר:  אני חושבת שלהציג רק את סעיף 7 באופן שבו התאגיד הבנקאי בוחר כאילו זאת חזות כל ההוראה, זה קצת חוטא להוראה וכדאי לקרוא אותה כי יש בה תפיסה שאני חושבת שהצגנו בכנסת כמה פעמים והכנסת דווקא נתנה רוח גבית לזה

חן פליישר:  יש מקרים בהם אנחנו בעצמנו מחייבים, בנוסף לדרך שהלקוח בחר, להודיע ב-SMS

חן פליישר:  אלה אותם מקרים שאנחנו חושבים שהם אסטרטגיים, למשל סיום חוזה שירותי תשלום, מקרים של הודעות לערבים, מקרים של נקיטה בהליכים משפטיים ואנחנו לא מתנגדים להוסיף עוד מקרים שהם משמעותיים

חן פליישר:  אנחנו רק חוששים מהצפה

חן פליישר:  אנחנו חוששים שככל ששולחים יותר הודעות בערוץ התכוף הזה, כך הלקוחות יקראו פחות

חן פליישר:  זה האיזון שאנחנו מנסים להשיג

חן פליישר:  לכן אנחנו מבקשים כן לשמור על ה- - - הטכנולוגי בחוק עד כמה שניתן

חן פליישר:  גם בחוק ההסדרים הדבר הזה נדון וזאת הייתה התוצאה, שכן אפשר לאפיין את הערוץ אבל בבקשה לא לקבוע את הטכנולוגיה המסוימת

אוהד טל: הערות נוספות לפני שאנחנו עוברים להקראה? אין

אוהד טל:  בבקשה, נתחיל בהקראות

איתי עצמון: הצעת חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון – סיום תוכנית הטבות בנקאית), התשפ"ג-2023     את השם כמובן אנחנו נשנה כי השם היה תיקון, שינוי או סיום תוכנית הטבות בנקאית)

איתי עצמון:  בנוסח המתוקן הבהרנו שלא מדובר על תוכנית הטבות או כפי שאמרתי קודם לכן, מדובר על עצם השירות שנותן התאגיד הבנקאי ללקוח

איתי עצמון:  לא על תוכנית מיוחדת מחוץ לשירות

איתי עצמון:      הסעיף הראשון שאני אקרא מתקן את עניין מסירת ההודעות לגבי הטבות שאינן הטבות בנקאיות, מכיוון שחשבנו שנכון שדרך מסירת ההודעות תהיה זהה בשני המקרים

איתי עצמון: בחוק הבנקאות (שירות ללקוח) התשמ"א-1981 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 5א2 –     

איתי עצמון: כאן זה בעצם תיקון כותרת השוליים של הסעיף שכיום היא שינוי תוכנית הטבות ללקוח או סיומה

איתי עצמון:  זה יהיה כדי להבחין בין שני הסוגים של ההטבות

איתי עצמון:  הסעיף הזה ייקרא שינוי תוכנית הטבות שאינן בנקאיות או סיומן

קטן יבוא: "(ה)	הודעות כאמור בסעיפים קטנים (ב)(1), (ג)(1) ו-(ד) יישלחו ללקוח בכתב, באופן שבו המנפיק מוסר הודעות לאותו לקוח כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות, ואולם במקרים שבהם ידוע למנפיק כי הלקוח אינו יכול לקבל הודעה כתובה, תישלח הודעה קולית כחלופה למסרון, הכול כאמור באותן הוראות

קטן יבוא:      זה הסעיף שדיברנו עליו קודם לכן

קטן יבוא:  היום הסעיף קובע שהודעות על שינויים או סיום של תוכנית הטבות שאינן הטבות בנקאיות צריכות להישלח ללקוח באחת הדרכים שהיום הן דואר, דואר אלקטרוני, מסרון, או אמצעי תקשורת מקוון אחר - - -     

יונתן מישרקי: שהבנק בוחר

איתי עצמון: כאן כתוב שבה בחר הלקוח לקבל הודעות מהמנפיק בהתאם לפרטי ההתקשרות שמסר הלקוח למנפיק במועד ההתקשרות או במועד מאוחר יותר

איתי עצמון:      נאמר לנו על ידי נציגי בנק ישראל שהסעיף הזה הוא יותר ארכאי ושהם ביקשו לשנות

איתי עצמון:  כלומר, אם אנחנו משנים כבר את מסירת ההודעות לגבי סיום הטבה בנקאית, לשנות גם כאן

איתי עצמון:      השאלה, ואני מפנה את השאלה גם לנציגי בנק ישראל, היא איזה דיוק אפשר להכניס כאן בנוסח להבנתם כדי לוודא שההודעה אכן תהיה אפקטיבית כפי שמבקש חבר הכנסת המציע

איתי עצמון:      אני רק אגיד שלהבנתי אפשר להוסיף תישלח בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר

איתי עצמון:  כלומר, זה בעצם מתכתב עם הנוסח שעבר בחוק ההסדרים האחרון לגבי הודעות על ריכוז מידע על עמלות

יונתן מישרקי: הרי אימא של יושב ראש הוועדה רגילה לקבל דואר, אז מבלי לגרוע ממה שהוסכם בינה לבין הבנק

איתי עצמון: אתה רוצה שתי הודעות

יונתן מישרקי: לא

יונתן מישרקי:  אני רוצה הודעה אפקטיבית אבל שלא מחר תבוא לי אותה גברת ותגיד לי שהיא לא רואה SMS אלא רגילה לקבל דואר

יונתן מישרקי:  אני רוצה שההסכם עם הבנק, היא תמשיך לקבל את ההודעות, אבל אני רוצה שיקפוץ לה איזשהו דגל אדום, שימי לב, ההטבה שלך עומדת להסתיים

יונתן מישרקי:  היות והסעיף הבא נשען על הנוסח הזה, כאן אנחנו נדייק ואחר כך רק נפנה לכאן

משה שמיר: אני רוצה לחדד

משה שמיר:  כאשר אתם מפנים את זה לנוהל בנקאי תקין, בנוהל בנקאי תקין יש לבנק את הזכות להחליט באיזו דרך

משה שמיר:  זה גם משהו שעמדו עליו

יונתן מישרקי: אין כאן הפניה

יונתן מישרקי:  כרגע אנחנו כותבים

משה שמיר: בנוסח הקיים

איתי עצמון: שוב אני אומר שבנוסח הקיים יש שני מרכיבים

איתי עצמון:  כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות

משה שמיר: כפי שהוסכם, זה כל הדרכים שהוסכמו להתקשרות

איתי עצמון: לכן אני אומר שאם אנחנו נוסיף שההודעה הספציפית הזאת תישלח בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר, שוב, בתוך הבחנה כפי שנאמר כאן, בין סוגים שונים של לקוחות כי יש לקוחות שהודעות SMS הן לא אפקטיביות עבורם

משה שמיר: אין בעיה, אני רק רוצה לחדד

משה שמיר:  כפי שסוכם עם הלקוח, הבנק מסכם עם הלקוח את כל הדרכים שאפשר להודיע לו

איתי עצמון: מה ההצעה הקונקרטית שלך? לנוסח שעכשיו הקראתי, מה ההצעה הקונקרטית שלך?      

משה שמיר: ההצעה שלנו, מה שאנחנו חושבים, זה פשוט להשאיר את הפסקה הזאת כמו שהיא ולא לשנות אותה

משה שמיר:  היא לא כזאת ארכאית

משה שמיר:  תסתכלו מתי זה חוקק

משה שמיר:  זה חוקק לפני מספר שנים לא רב

משה שמיר:  היו דיונים מאוד ארוכים

איתי עצמון: אני יודע

איתי עצמון:  הייתי בדיונים האלה

משה שמיר: אז לבוא עכשיו בחצי דיון ולמחוק את הכול ולהוריד את זה - - -     

איתי עצמון: סליחה, עם כל הכבוד, זה לא חצי דיון

איתי עצמון:  זה דיון של ועדה בכנסת ואנחנו עוסקים בתיקון חקיקה

משה שמיר: סליחה

איתי עצמון: זה לא חצי דיון ולא רבע דיון אלא זה דיון בהכנת הצעת חוק לקריאה ראשונה

משה שמיר: למחוק את הכול ולקחת את המצב אחורה שמאפשר לבנק להחליט על פי שיקול דעתו איך הוא שולח - - -     

יונתן מישרקי: משה, בוא נגיע למה אנחנו רוצים

יונתן מישרקי:  מה לא רוצים, הבנו

יונתן מישרקי:  תוכל לעזור לנו בנוגע לניסוח?     

איתי עצמון: תגיד מה ההצעה שלך

משה שמיר:  העמדה של לובי 99, רווח נקי, היא להשאיר את זה כמו שזה

משה שמיר:  ניתן כאן פתרון ביניים, להכניס את האופן האפקטיבי כמו שהיה בהודעה של בנק ישראל

משה שמיר:  אולי מיכאל יעזור לי כאן

משה שמיר:  הניסוח שהיה

מיכאל בן דהן: היועץ המשפטי אמר את זה

יערה למברגר: אפשר להקריא את זה שוב

משה שמיר: אם אלה אותם קריטריונים, זה מניח את הדעת

יונתן מישרקי: תקרא שוב את הסעיף

יונתן מישרקי:  תקשיב לנוסח

איתי עצמון: "ההודעה תישלח בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר"

איתי עצמון:  כלומר, אנחנו נוסיף את המשפט הזה לנוסח שהקראתי

איתי עצמון:  כלומר, זה בעצם נשלח בכתב באופן שבו "המנפיק מוסר הודעות כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות שקבע המפקח" ואפשר להגיד ובלבד שההודעה תישלח בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר

איתי עצמון:  זה בעצם נותן את המרכיב של אפקטיביות

יונתן מישרקי: אני רוצה להבין משהו אחד

יונתן מישרקי:  ב-IVR, בטלפונים כשרים או בכאלה שאין להם SMS, אתה אומר שאתה מצהיר מהי הדרך לשליחת ההודעה

יונתן מישרקי:  אני אומר שיחה קולית כחלופה למסרון, אבל כאן מתקבל על הדעת שאתה אומר שטכנולוגית אתה נכנס לאיך הבנק יעשה את זה

איתי עצמון: אבל כן כתבנו כאמור באותן הוראות

איתי עצמון:  מה שאמרתי כאן זה איזשהו עקרון

יונתן מישרקי: איזה הוראות?      

איתי עצמון: בהוראות של בנק ישראל

איתי עצמון:  כלומר, הפנינו כאן, מכיוון שיש היום הוראות כאלה

איתי עצמון:  ההוראות של בנק ישראל מדברות היום על מצב שבו הלקוח לא יכול לקבל הודעה כתובה כי יש לו טלפון כשר

איתי עצמון:  אז בעצם אמרנו שתישלח הודעה קולית כחלופה למסרון, הכול כאמור באותן הוראות

איתי עצמון:  אמרתי שגם הנוסח הזה לא קיים היום

יונתן מישרקי: כחלופה למסרון

איתי עצמון: כן

איתי עצמון:  יכול להיות מסרון

יונתן מישרקי: הדרך הבסיסית היא מסרון או שזאת חלופה למסרון כי אין לו אופציה לקבל מסרון?     

איתי עצמון: כי בעצם הודעה קולית לא יכולה להיות חלופה למייל

איתי עצמון:  אני פשוט ניסיתי לכתוב כאן משהו

יונתן מישרקי: כשאתה אומר חלופה למסרון, זאת אומרת שמי שיש לו מסרון, מקבל מסרון

איתי עצמון: נכון, מי שבעצם בחר במסרון – והרבה לקוחות בוחרים במסרון – אז תישלח הודעה קולית

יונתן מישרקי: משה, יש לנו שתי אפשרויות: או שאנחנו מעבירים כעת את החוק כמו שהוא - -     

איתי עצמון: עם התוספת

יונתן מישרקי: - - ואחרי זה נרד לפרטים בין קריאה ראשונה לבין שניה ושלישית; או שאתה אומר שהנוסח הזה – שמעתיקים מחוק ההסדרים – מקובל ועונה על מה שמוגדר אפקטיבי

משה שמיר: החוק שעבר בחוק ההסדרים מבחינתנו נראה די מתאים

יונתן מישרקי: מה שהוא הקריא?     

איתי עצמון: אבל כתוספת

משה שמיר: פשוט אין לי את הנוסח מולי של מה שעבר בחוק ההסדרים

יונתן מישרקי: אז הוא מקריא לך

איתי עצמון: "ההודעה תישלח בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר"

איתי עצמון:  אגב, גם בסעיף ההוא יש הפניה להוראות של בנק ישראל

איתי עצמון:  כלומר, בכל מקרה הם כתבו כאן איזשהו עקרון ואת הקונקרטיזציה שלו נותנים בהוראות

יונתן מישרקי: אנחנו מסירים את "באופן שבו המנפיק מוסר הודעות לאותו לקוח כפי שהוסכם ביניהם"? משה

משה שמיר: לא יודע

אורית זוארץ: אני רוצה להתייחס למיידית ונגישה

יונתן מישרקי: רגע

יונתן מישרקי:  אני רוצה להדק

אורית זוארץ: לפני שמהדקים, כן לקבל זווית קצת אחרת

אוהד טל: בבקשה

יונתן מישרקי: היושב-ראש קובע

יונתן מישרקי:  אני רק אורח כאן

אורית זוארץ: מיידית ונגישה: אני מעדיפה מיילים על SMS או כל אמצעי אחר

אורית זוארץ:  סבתא שלי ככל הנראה מעדיפה דואר רגיל, מה שהוא אולי לא עונה על ההגדרה מיידית

אורית זוארץ:  אבל בשבילה זה הכי נגיש

אורית זוארץ:  אז לתחום ל"מיידית ונגישה" יכול לחטוא

אוהד טל: מיכאל בן דהן, משרד האוצר

מיכאל בן דהן: הדיון הזה הוא קצת שידור חוזר של מה שהיה בהסדרים לגבי העמלות, ששם עלו כל הטענות האלה באופן כללי

מיכאל בן דהן:  לכן החוק מדבר ברמת העיקרון על מיידית ונגישה, וברור שלכל אזרח זה שונה, ויש התקשרות מול כל לקוח ספציפית

מיכאל בן דהן:  יש כאלה שמעדיפים מכתבים ולא רשומים בכלל מיילים, ועבורם "מיידית ונגישה" תהיה מכתב

מיכאל בן דהן:  הרעיון שוב כמו שאמרו משרד המשפטים ובנק ישראל: לא לקבוע מסמרות בחקיקה אלא לעשות את זה ניטרלי טכנולוגי, לקבוע את העקרונות, ולהשאיר לרגולטור לקבוע בדיוק את כל מקרי הקיצון האלה, לדעת להתמודד איתם

מיכאל בן דהן:  בדיוק בשביל זה יש הוראות של מפקח ודברים שנשארים מחוץ לחקיקה ראשית

מיכאל בן דהן:       אני חושב שבאמת ההסדר הזה הוא באופן כללי משהו שכבר קיים

מיכאל בן דהן:  אנחנו נראה את היישום שלו בקרוב ואנחנו מקווים שהוא יהיה מוצלח והוא מאפשר גמישות גם בעתיד אם יהיו בעיות כאלה או אחרות

יונתן מישרקי: רק רוצה לחדד: האם נכון לקחת את הנוסח, כפי שהעתקת מחוק ההסדרים, ומבלי לגרוע מאותו הסכם שיש בין הלקוח לבין הבנק? הוא יקבל גם הודעה כשיש לו סיום הטבה, מה שנקרא בצורה אפקטיבית, וגם ימשיך לקבל את הדיוור שלו באופן שגרתי

איתי עצמון: באופן שמאפשר תקשורת נגישה ובנוסף

יונתן מישרקי: בנוסף

קריאה: לדרך שבה בחר הלקוח

יונתן מישרקי: כן

יונתן מישרקי:  במקרה של סיום הטבה, שמים לך את זה מול הפנים בצורה אפקטיבית ואם אתה חושב שהאפקטיביות שלך היא מייל או דואר או לא יודע מה, שלא ייגרע, שלא תהיה רק דרך אחת ואז הבנקים ירכבו על זה – או לא רק הבנקים, לא משנה מי – ויגידו שהם הודיעו בצורה אפקטיבית וזה מספיק והלקוח יגיד שהוא מחכה למייל ולמה הם שולחים לו ב-SMS

איתי עצמון: כלומר, גם בדרך נגישה וגם בדרך נוספת

מיכאל בן דהן: אין לי עמדה נחרצת לגבי ההצעה הזאת אבל כן יש איזשהו איזון לגבי כמות ההודעות שאתה מקבל מהבנק

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר אם תקבל הרבה מאוד מכתבים על הרבה מאוד דברים - - -     

יונתן מישרקי: אנחנו מדברים על סיום הטבה

יונתן מישרקי:  אנחנו לא מדברים כאן על אירוע של כל יום

יונתן מישרקי:  אני לא יודע פעם בכמה זמן זה קורה ללקוחות, זה קורה פעם ב- ואנחנו רוצים למנוע כל מיני דברים שקורים פעם ב-

יונתן מישרקי:  אלה לא הצפות

מיכאל בן דהן: האירוע הזה יכול לקרות פעם ב- אבל יש הרבה מקרים שבהם הבנק צריך להודיע ללקוחות דברים בכתב או באמצעים אחרים והחשש, אני אגיד מהצד השני, הוא שיהיה עומס כלשהו על הלקוחות שיגרום להם להימנע מלפתוח את הדברים ולקרוא אותם

יונתן מישרקי: מכיר

יונתן מישרקי:  זה נכנס לספאם

מיכאל בן דהן: אין לי עמדה ברורה

יערה למברגר: זה גם הופך להיות זאב זאב

יונתן מישרקי: כן

יונתן מישרקי:  מכיר

יונתן מישרקי:  זה נכנס לספאם

משה שמיר: במקרה הזה אני חושב שצריך להוריד דיווחים אחרים

משה שמיר:  אם באמת יש זאב זאב, צריך להוריד דיווחים אחרים ואת זה להשאיר

אוהד טל: זה לא הנושא

יערה למברגר: אנחנו מנסים למצוא את הדרך שהיא אפקטיבית

יערה למברגר:  לא צריך לקחת את הדברים שלנו ולהביא אותם לכיוון של כך אני עובד

יערה למברגר:  לא צריך לקחת את הדברים שלנו ולהקצין אותם

משה שמיר: כך אני עובד

משה שמיר:  אם מודיעים לו במספר מקומות שההטבה שלו הולכת להתבטל, זה לא זאב זאב

משה שמיר:  הוא צריך לדעת שההטבה הולכת להתבטל

יונתן מישרקי: היועץ המשפטי חרוץ מאוד ותוך כדי הדברים שלנו הוא כתב את הנוסח

איתי עצמון: אני מציע לפחות לצורך ההכנה לקריאה ראשונה, שההודעה תישלח ללקוח בכתב בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר וכן בדרך נוספת באופן שבו המנפיק מוסר הודעות לאותו לקוח כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות שקבע המפקח לעניין משלוח הודעות

איתי עצמון:  אבל נשאיר את הסיפה שאומרת "במקרים שבהם ידוע למנפיק שהלקוח לא יכול לקבל הודעה כתובה וכולי"

יונתן מישרקי: כן

יונתן מישרקי:  על זה אין מחלוקת סביב השולחן

אורית זוארץ: אני רוצה לוודא

אורית זוארץ:  אתם רוצים שנשלח הודעה על סיום הטבה שהיא אינה בנקאית?     

איתי עצמון: כן

אורית זוארץ:  היא אינה בנקאית, גם במייל וגם ב-SMS לצורך הדוגמה

איתי עצמון: כן

אורית זוארץ: כדי להודיע שהסתיימה ההטבה של 10 אחוזי הנחה בוורדינון, אתם רוצים גם במייל וגם ב-SMS

אורית זוארץ:  בשתי דרכים

איתי עצמון: למה לא? מה הסיבה?     

אורית זוארץ: קיבלת עכשיו סטייטמנט, דף פירוט חודשי

אורית זוארץ:  למטה יש לך הנחות לכל מיני גופים

איתי עצמון: מי קורא את דף הפירוט החודשי?      

אורית זוארץ: אני עוד לא על סיום

אורית זוארץ:  אני מספרת על איך אתה יודע שיש הטבה

איתי עצמון: דווקא על הטבות לפעמים יש מיילים נפרדים ששולחים לך כדי שתראה

אורית זוארץ: אני מדברת על סיום הטבה כזאת, להודיע בשני אמצעים שונים זה יגרום לספאם שכאשר נשלח הודעות על הונאות בכרטיסי אשראי, אנשים כבר לא יקראו את ההודעות האלה

אורית זוארץ:  זה לשפוך את התינוק עם המים

אוהד טל: אני מסכים

אוהד טל:  היא צודקת

יונתן מישרקי: מה המצב היום?      

איתי עצמון: אולי נעשה את זה רק לגבי הטבות בנקאיות

יונתן מישרקי: בדיוק

יונתן מישרקי:  אני חושב שאולי יהיה נכון להפריד בין הטבות חוץ בנקאיות להטבות אחרות

איתי עצמון: את הסעיף שלגבי הטבות לא בנקאיות נשאיר כפי שהקראתי אבל את ההודעה על סיום הטבה בנקאית כן נכתוב - - -     

יונתן מישרקי: בסוף המהות היא הבנק

יונתן מישרקי:  את הגדרת את זה נכון

אוהד טל: כל ההטבות החיצוניות, זה לא

יונתן מישרקי: תודה אדוני היושב ראש

אוהד טל: בשמחה

אוהד טל:  אני כאן לעזור לך

איתי עצמון: בעצם הסיבוב שעשינו על הסעיף הזה יישאר כפי שהוא

יונתן מישרקי: כן, אבל לא תהיה הפניה בסעיף 5א4

איתי עצמון: לא

איתי עצמון:  נכתוב אותו אחרת

איתי עצמון:  אתם רוצים להצביע על סעיף 1 כפי שהקראתי אותו?     

אוהד טל: בוודאי

אוהד טל:  מי בעד אישור סעיף 1 כפי שהקריא היועץ המשפטי המוכשר לוועדה? 2

אוהד טל:  מי נגד? אין נגד

אוהד טל:  מי נמנע? אין נמנעים

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: הסעיף אושר פה אחד

איתי עצמון: 2

איתי עצמון: 	הוספת סעיף 5א4     אחרי סעיף 5א3 לחוק העיקרי יבוא:     זה בעצם הסעיף החדש שמדבר על ההסדר שמציע חבר הכנסת

איתי עצמון:      5א4

איתי עצמון:  	הודעה על סיום הטבה בנקאית     

איתי עצמון: תאגיד בנקאי ישלח ללקוח הודעה על סיום ההטבה הבנקאית שניתנה לו 21 ימים לפני מועד סיומה כפי שהוסכם בתנאי ההתקשרות בין הצדדים

איתי עצמון:  לעניין הטבה בדמי כרטיס חיוב, התאגיד הבנקאי יציין באותה הודעה את הדרך שבאמצעותה יוכל הלקוח לסיים את ההתקשרות לעניין כרטיס החיוב

איתי עצמון:  	 כאן הוספנו לבקשת חבר הכנסת המציע והוא כמובן ישלים, שלעניין ספציפי לגבי הטבה בדמי כרטיס מה שנקרא, כשמוסרים ללקוח את ההודעה, על התאגיד הבנקאי יהיה לציין את הדרך שבה אפשר לבטל את הכרטיס

משה שמיר: שאלה

משה שמיר:  רשום כאן תאגיד בנקאי

משה שמיר:  זה חל גם על חברות כרטיסי האשראי?     

איתי עצמון: כן

אורית זוארץ: חוק הבנקאות (שירות ללקוח) חל עלינו

איתי עצמון: זו הגדרה של תאגיד בנקאי

איתי עצמון: את סעיף קטן (ג) אנחנו נכתוב קצת אחרת

איתי עצמון:  הוא לא יהיה החלה של 5א2(ה) אלא הסעיף כפי שהצעתי קודם לכן

איתי עצמון:  כלומר, גם "הודעה תישלח ללקוח בכתב בדרך שמאפשרת תקשורת מיידית ונגישה ככל האפשר, וכן בדרך נוספת באופן שבו המנפיק מוסר הודעות לאותו לקוח כפי שהוסכם ביניהם ובהתאם להוראות שקבע המפקח"

איתי עצמון:  כאן אנחנו נמשיך

יונתן מישרקי: פלוס הנושא של ה-IVR

איתי עצמון: כן

איתי עצמון:  אותו הדבר

איתי עצמון:  בוודאי

איתי עצמון:  "במקרים שבהם ידוע למנפיק כי הלקוח אינו יכול לקבל הודעה כתובה, תישלח הודעה קולית כחלופה למסרון, הכול כאמור בהוראות של בנק ישראל"

יונתן מישרקי: זה כבר של הבנק

יונתן מישרקי:  זה לא קשור אלייך

אורית זוארץ: לא

אורית זוארץ:  זה קשור אלי

אורית זוארץ:  אני ישראכרט וזה משלוח הודעות

אורית זוארץ:  כשאתה אומר הטבות בנקאיות, אתה מדבר על דמי כרטיס

אורית זוארץ:  אני לא טועה כאן

אוהד טל: נכון

אורית זוארץ: אני חוזרת על הטענה שטענתי קודם על הודעות שהן אינן בנקאיות

אורית זוארץ:  להודיע על שינוי, רק נטו תפיסה צרכנית, לקבל עומס של דיוור מישראכרט

אורית זוארץ:  הלקוח בחר SMS קולי, אז למה לשלוח לו גם SMS קולי וגם אימייל או גם בדואר? למה גם וגם?     

יונתן מישרקי: הסברנו באריכות, בתחילת הדברים, למה גם וגם

יונתן מישרקי:  אני לא רוצה לחזור עוד פעם ולומר למה

משה שמיר: אני אשמח להגיב

משה שמיר:  שיטת השיווק שנותנים לך כרטיס אשראי חינם לשנה ואחרי שנה אתה מתחיל לשלם 17 שקלים, אני חושב שצריך להודיע בכל דרך אפשרית לבן אדם שהוא מתחיל לשלם 17 שקלים

יונתן מישרקי: אני מתנצל אבל זה עיקרון החוק, בשביל זה הגשנו את זה

יונתן מישרקי:  אם אני פה לא אדע לטפל בזה, אז אין טעם להגיש את החוק הזה

יונתן מישרקי:  לכן אני מתעקש להשאיר את הנוסח כמו שאמר היועץ המשפטי

יונתן מישרקי:  יכול להיות שיהיה לו קצת ספאם אבל כשהוא ידע בסופו של דבר והוא יתעקש מול הבנק על המשך ההטבה, הוא ירוויח מזה וזה מה שאנחנו רוצים, שבסופו של דבר האזרח ירוויח

יונתן מישרקי:  הוא לא ירוויח, הוא לא יפסיד

איתי עצמון: אם כך, אפשר להצביע על סעיף 2 עם התיקון

אוהד טל: מי בעד אישור סעיף 2 כפי שהקריא היועץ המשפטי המוכשר לוועדה? 2

אוהד טל:  מי נגד? אין נגד

אוהד טל:  מי נמנע? אין נמנעים

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: סעיף 2 אושר פה אחד

איתי עצמון: התיקונים הבאים נוגעים לאכיפה

איתי עצמון:      3

איתי עצמון: 	תיקון סעיף 10(3)

איתי עצמון:      בסעיף 10(1) לחוק העיקרי, אחרי "5א3" יבוא "5א4"

איתי עצמון:      אני אקרא גם את סעיף 4 כי הם קשורים

איתי עצמון:      4

איתי עצמון: 	תיקון סעיף 11א     		בסעיף 11א לחוק העיקרי, בסעיף קטן (א1), אחרי פסקה (4) יבוא:     "(5)	לא שלח הודעה ללקוח בהתאם להוראות סעיף 5א4 או שלח הודעה כאמור שלא בהתאם להוראות אותו סעיף"

איתי עצמון:      סעיף 10 הוא סעיף העונשין לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) והוא בעצם מחריג את ההוראות לגבי מכירת הודעות מהתחולה של סעיף העונשין, זאת מאחר שבסעיף 11א יש הוראות לגבי עיצום כספי

איתי עצמון:  כלומר, אכיפה מינהלית שהמפקח על הבנקים רשאי להפעיל כלפי תאגיד בנקאי שמפר את הוראות החוק

איתי עצמון:  כאן התאמנו מבחינת הסכום של העיצום לסכום שקבוע לגבי אי מסירת הודעות על סיום תוכנית הטבות שאינן בנקאיות

אוהד טל: מי בעד אישור סעיף 3 ו-4? 2

אוהד טל:  מי נגד? אין מתנגדים

אוהד טל:  מי נמנע? אין נמנעים

אוהד טל: אושר     

אוהד טל:  סעיפים 3 ו-4 אושרו פה אחד

איתי עצמון: לגבי הכניסה לתוקף

איתי עצמון:  תחילה

איתי עצמון:  כאן השארתי את זה פתוח כדי לשמוע מה ההיערכות שנדרשת

יונתן מישרקי: מה נדרשת? זה קיים

יונתן מישרקי:  הם היו מחויבים לפי כללי בנק ישראל

אורית זוארץ: אתה צודק אם לא היית מוסיף את ה-"וכן"

אורית זוארץ:  אם לא היה כפל

אורית זוארץ:  אני צריכה לבדוק את זה

אורית זוארץ:  אתם חייבים להכניס משהו כרגע?     

איתי עצמון: ניתן להשאיר את זה ולכתוב כוכבית שזה יוכרע בעת הכנת הצעת החוק לקריאה שנייה ולשלישית או אפשר לכתוב משהו אחר שנראה לכם סביר

אורית זוארץ: אפשר כרגע לכתוב שנה, ואם זה יהיה פחות, אני אעדכן?     

יונתן מישרקי: לא

יונתן מישרקי:  למה שנה?     

אורית זוארץ: אני לא יודעת מה המשמעות

אורית זוארץ:  אני באמת צריכה לבדוק את זה

יונתן מישרקי: זה כולה "וכן"

אוהד טל: נכריע אחר כך

אוהד טל:       אנחנו מצביעים על סעיף 5 כפי שהוקרא כאן עם הכוכבית

אוהד טל:  מי בעד? 2

אוהד טל:  מי נגד? אין נגד

אוהד טל:  מי נמנע? אין נמנעים

אוהד טל: אושר     

אוהד טל: סעיף 5 אושר פה אחד

איתי עצמון: הכנת החוק אושרה להכנה לקריאה ראשונה

איתי עצמון:  נציג משרד האוצר צריך למסור עמדה לגבי עלות תקציבית

מיכאל בן דהן: אין עלות

אוהד טל: מצוין

אוהד טל:  אם כך, הצעת החוק של חבר הכנסת יונתן מישרקי עוברת להכנה לקריאה שנייה ושלישית

יונתן מישרקי: אדוני היושב ראש, אני רוצה להחמיא לך

יונתן מישרקי:  בחרתי נכון כשהחלטתי להביא את ההצעה אליך

אוהד טל: תודה

אוהד טל:  אני מודה לאדוני המוכשר והרציני

אוהד טל:      תודה רבה

אוהד טל:  תודה לכולם