ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 159, 2023-07-03 00:00

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה

דוד ביטן:  הנושא הוא דיווח שר הכלכלה והתעשייה על פעילות משרדו

דוד ביטן:  כפי שידוע לכם, פעם בשנה – אפשר גם יותר, אבל פעם בשנה זו חובה, גם לוועדה וגם למשרד, לקבל דיווח מהשר על פעילות משרדו, וזאת במסגרת האחריות שלנו מול משרדי הממשלה

דוד ביטן:       אז קודם כול – תודה לשר שמופיע בפני הוועדה

ניר ברקת: תודה לכם על ההזמנה

דוד ביטן:  	אני כבר אומר שבשעה 10:35 אני חייב ללכת לפגישה עם ראש הממשלה

דוד ביטן:       בבקשה, כבוד השר

ניר ברקת: אז קודם כול, תודה רבה, דוד, יושב-ראש הוועדה, אני רוצה גם להודות לך על שיתוף פעולה

ניר ברקת:  בתפיסת עולמי, כשהמשרד שלנו מגיע לכאן עם הצעות, אני יודע שהן יוצאות מכאן משופרות

ניר ברקת:  זה נושא מאוד מאוד מקצועי, המשרד שלנו עומד לרשותכם לכל מה שאתם צריכים

ניר ברקת:       מה שחשבתי לעשות זה לשתף אתכם טיפה בתפיסת העולם, במטרות, בתוכניות העבודה המרכזיות שלנו, איך התקציב משרת את כל זה, ובעיקר להשאיר זמן לשאלות ותשובות

ניר ברקת:  אנחנו במשרד, לבקשתי, עובדים בגדול על ארבע תוכניות עבודה מרכזיות

ניר ברקת:  התחום הראשון, שקשור ליוקר המחיה, זה איך אנחנו עוברים ממערכת של מדינה שהיא באוריינטציה מונופוליסטית וקרטליסטית לשוק פתוח ותחרותי באוריינטציה האירופית, ואנחנו מיד נרחיב על זה

ניר ברקת:  לאחר מכן, מודל צמיחה מאוד ייחודי שעליו אנחנו עובדים, מודל הקלאסטרים (clusters)

ניר ברקת:  הנושא השלישי, מהפכה בכל נושא התעסוקה והכשרת כוח עבודה בישראל

ניר ברקת:  הנושא הרביעי זה שירותיות – איך אנחנו מארגנים את כל השירותים של מדינת ישראל לחירום, לאזרח ולעסקים

ניר ברקת:       נעבור נושא נושא, ברשותכם, בצורה קצת יותר מפורטת

ניר ברקת:  בכל הנושא של המלחמה במונופולים ובקרטלים, אני רוצה למנות ארבעה תחומים

ניר ברקת:  הראשון והחשוב מכולם זה חוק שבקנה, עבר עכשיו לתזכירים, יגיע לוועדה בקרוב, זה "מה שטוב לאירופה – טוב לישראל"

ניר ברקת:  זה אומר שאנחנו מתחקים אחר תקנים אירופיים, וכל עוד אין אזהרת מסע שאסור לנו, כישראלים, לנסוע ולקנות מוצרים – מוצרי צריכה וטואלטיקה – ברחבי העולם, אין סיבה שישראלים לא יוכלו לרכוש את אותם מוצרים בדיוק אצל הקמעונאים בישראל

ניר ברקת:       עד היום התקנים והרגולציה הישראלית היו גוברים על תקנים אירופיים, כלומר גם אם יש תקן אירופי, הוא לא יכול להיכנס לישראל, אלא אם כן התקן הישראלי הותאם לתקן האירופי

ניר ברקת:  ההיררכיה הזאת גומרת אותנו, היא לא מאפשרת להכניס מוצרים בהיקפים גדולים שמקובלים באירופה

ניר ברקת:  המטרה של חוק "מה שטוב לאירופה – טוב לישראל" היא לשים את התקן האירופי מקביל לתקן הישראלי, ואז כל מי שרוצה להביא מוצרים שנמכרים באירופה, שעובדים על פי התקן האירופי, מצהיר את הצהרותיו ולא חייב להיות בהתאמה לתקן הישראלי – שהוא מאוד מאוד חריג בנוף הבין-לאומי, מאוד מאוד קשוח, לא הגיוני ומונע מעשרות אלפי, אם לא ממאות אלפי, מוצרים שהם היום בתקן האירופי להיכנס לישראל

ניר ברקת:  למניעה הזאת יש מחיר כבד מאוד

ניר ברקת:  הצרכן הישראלי משלם מחיר כבד מאוד, והעובדה היא שהוא לא יכול לגעת במוצרים הללו – שהם הרבה יותר זולים – ולהכניס אותם לישראל

ניר ברקת:       הדבר השני בחוק "מה שטוב לאירופה – טוב לישראל" הוא כל תהליך הכניסה

ניר ברקת:  נכון להיום כל מכולה נבדקת בנמל

ניר ברקת:  גם אם זה 1,000 מכולות עם אותם מוצרים – 1,000 בדיקות בנמל

ניר ברקת:  הדבר הזה הוא יקר, מסורבל, לא נהוג באירופה

ניר ברקת:  הגישה האירופית, שאותה אנחנו מאמצים, זה לא בדיקה בנמל, זה הצהרה של יבואן-יצרן שזה עומד בכל התקנים האירופיים, ואנחנו נבדוק אותם על המדפים

ניר ברקת:  הבדיקה על המדפים תהיה באמצעות תחכום וחוכמה

ניר ברקת:  אני מניח שיש יבואנים שנחשבים למאוד נאמנים, שבודקים אותם פעם באלף מקרים, ויש כאלה שהם חדשים וצריך לבדוק אותם יותר

ניר ברקת:  אנחנו נפעיל שיקול

דוד ביטן: אני רוצה לשאול אותך שאלה לגבי העניין הזה של התקנים

דוד ביטן:  איך אתה מבטיח שהחיסכון של היבואן מתגלגל אלינו? כי אם הוא לא יתגלגל אלינו, אז לא עשינו כלום

ניר ברקת: התחרות

ניר ברקת:  ברגע שאתה פותח את זה לכל יבואן, שיכול להביא מוצרים, הם יתחרו על המחיר

ניר ברקת:  ברגע שאין לך יבואן אחד – וזה בדיוק החוק השני שהעברנו בעזרתכם – אתה מונע יבואן בלעדי

ניר ברקת:  החוק השני, שעבר פה בוועדה ואושר בקריאה שנייה ושלישית – אגב, עם אפס מתנגדים בפרלמנט, אפס מתנגדים בכנסת – הוא חוק שנלחם ביבואן הבלעדי

ניר ברקת:  ברגע שיש לך הרבה יבואנים, התחרות תעשה את שלה

ניר ברקת:  אנחנו פותחים את התחרות

ניר ברקת:       "מה שטוב לאירופה" כולל שני ממדים מרכזיים

ניר ברקת:  אחד, שיטת העבודה: לאפשר לזרום עד הקמעונאי בלי בדיקה בנמל

ניר ברקת:  והדבר השני זה לאפשר את כל התקנים שעומדים בתקן האירופי

ניר ברקת:  יש לנו עוד כמה חסמים, אנחנו צריכים לעשות עבודה עוד קצת

ניר ברקת:  אני רוצה לומר לכם שזו לא רק חקיקה, זה גם תהליך ניהולי

ניר ברקת:  היום האנשים שבודקים בנמל, זה לא אותו דבר כמו לבדוק בקצה

ניר ברקת:  אנחנו רוצים לעשות הכשרה ולשנות את השיטה שבה משרד הכלכלה ומשרדים אחרים עובדים, על מנת שנוכל להגיע בצורה טובה ליעד הזה

ניר ברקת:  אני מניח שיכול להיות שזה יגיע לוועדת השרים לחקיקה עוד במושב הזה, אבל על פניו, כמו שזה נראה לי, דוד, אנחנו נגיע לזה במושב החורף

אלון שוסטר: 	 לגבי הבדיקה במדפים – זה אחרי שלכאורה סוסים עלולים לברוח מן האורווה

אלון שוסטר:  האם יש לנו חקיקה לקנסות, לעונשים מתאימים?     

ניר ברקת: כן, אנחנו נחריף את הקנסות, אנחנו עובדים על זה - - -     

אלון שוסטר: יבוא ביחד?     

ניר ברקת:  חד משמעית, זה בא ביחד, כחבילה

אמנון מרחב: - - -     

ניר ברקת: כן, אמנון, המנכ"ל, מזכיר שחובה לבצע ריקול

ניר ברקת:  אנחנו עובדים לפי סטנדרטים אירופיים, אנחנו לומדים מהם גם את שיטות האכיפה שלהם

ניר ברקת:  הענישה – הנטל הפלילי – עוברת מהרגולטור ליבואן-יצרן, וזה מאוד חשוב

ניר ברקת:  אחת הסיבות שכל הזמן העמיסו עוד ועוד רגולציות זה בגלל שהנטל הפלילי היה על הרגולטור ולא על היבואן-יצרן

אלון שוסטר: האנשים הישרים ישלמו פחות - -     

ניר ברקת: נכון

אלון שוסטר: - - והעבריינים ישלמו כבד

ניר ברקת: חד משמעית

עודד פורר: אם אפשר, בתוך זה, זה חלק מההמלצות של ועדת טרכטנברג בזמנו, לגבי הקצאת שטח מדף, שלא תהיה לספק אחד או ליבואן אחד, מבחינת שטח המדף בסופרים - - -     

ניר ברקת: זה הנושא השלישי

ניר ברקת:       אז רגע, זה הנושא הראשון, "מה שטוב לאירופה – טוב ישראל"

ניר ברקת:  אני מעריך שזה באופן דרמטי יעזור לנו להוריד את המחירים

ניר ברקת:  הסיבה שאנחנו נבקש את עזרתכם, חברי הוועדה, היא שככל שנוכל להעביר את החוק הזה יותר מהר, ככה היקף המוצרים שייכנסו לישראל יהיה משמעותית יותר גדול

ניר ברקת:       הנושא השני הוא קנס של 100 מיליון שקל למי שיפגע ביבוא מקביל

ניר ברקת:  פרק א' שלו עבר פה בוועדה, אנחנו רוצים להרחיב ולהכליל בתוכו גם את היצרנים בחו"ל, יצרנים בין-לאומיים, ולחייב אותם שלא לעבוד עם יבואן בלעדי

דוד ביטן: איך אתה יכול?      

ניר ברקת: זה מקובל - - -     

דוד ביטן: לפי חוות הדעת שקיבלנו כשדיברנו על היבוא המקביל, אתה לא יכול לחייב את היצרן בחו"ל באמצעות חוק ישראלי

ניר ברקת: לכאורה אתה צודק, אבל בדקנו וגילינו שגם באירופה יש כללים כאלה, והיצרנים הגדולים בעולם לא רוצים לריב עם מדינות

ניר ברקת:  שידעו שזה פלילי, שידעו שזה בעייתי, שהדירקטורים שלהם חשופים לתביעות

ניר ברקת:  לאנשים לא שווה לריב עם מדינות – לא רק ישראל – בכלל בעולם

ניר ברקת:  בדיוק כמו החוק הראשון, זה חוק משלים שמיועד לאותת ליצרנים בחו"ל שמדינת ישראל רוצה תחרות, והיא לא מוכנה ליבואן בלעדי

ניר ברקת:  אז זה מקביל לחוק שכבר עבר

ניר ברקת:       הנושא השלישי, שהוא חוק מאוד משמעותי, בא לתת מענה לעוצמה של הספקים

ניר ברקת:  הרעיון המרכזי הוא שיש היום ספקים גדולים, בין אם הם יבואנים ובין אם מונופולים שנמצאים בישראל, שמרחיבים את סל השירותים שלהם ומספקים אותם בבאנדלים, ביחד, ויש להם כוח מאוד מאוד גדול על המדפים של הקמעונאים

ניר ברקת:  הרעיון הוא לפרק את החבילות הללו ולאפשר לכאלה שלא נמצאים בתוך החבילות – כמו יצרנים קטנים שבכלל לא מצליחים לחדור לשוק – לאפשר להם להיות על אותה רמה של תחרותיות

ניר ברקת:  אין לי ספק שהדבר הזה – למרות שהוא נשמע מורכב – הוא הדבר הנכון לעשות

ניר ברקת:  זה יפתח את התחרות בתוך המדינה

ניר ברקת:       והדבר האחרון שאני רוצה לשים בקונטקסט של המלחמה במונופולים ובקרטלים, הוא זכות הציבור לדעת מי עושק אותו

דוד ביטן: רגע, בנושא של היצרנים בחו"ל, אתה רוצה להביא הצעות חוק, נכון?      

ניר ברקת: כן

דוד ביטן: מה יהיה בהצעת החוק? אתה אומר ליצרנים בחו"ל: א', ב', ג'

דוד ביטן:  מה הסנקציה? תיתן להם קנס?     

ניר ברקת: כן, אותו דבר

דוד ביטן: מה?      

ניר ברקת: אותו קנס - - -     

אליהו ברוכי: 	 הם לא גרים פה, הם לא יושבים פה

דוד ביטן: הם לא חלק מהמדינה, איך אתה רוצה לתת להם קנס? אתה תעמיד אותם לדין?     

ניר ברקת: אז שנייה אחת, ניתן לרשות התחרות לענות

מיכל כהן: אדוני היושב-ראש, אני אסביר לגבי עניין היצרנים

מיכל כהן:  מה שאנחנו מדברים זה על - - -     

דוד ביטן: כי אמרתם הפוך כשדנו על היבוא המקביל

מיכל כהן: לא, רגע, אני אסביר

מיכל כהן:  ביבוא המקביל - - -     

דוד ביטן: רציתי לחייב, אמרתם לי שאי-אפשר לחייב

מיכל כהן: אז בגלל זה יצאנו לעבודה ובדקנו מה אנחנו יכולים לעשות, וזה מה שאנחנו מציעים כאן: אנחנו מציעים שאם יצרן בחו"ל מתקשר עם מפיץ בחו"ל, נניח עם מפיץ פולני, הוא יכול להגיע איתו להסדר ולהגיד לו: אוקיי, אני נותן לך עכשיו את כל הטיטולים האלה, אל תלך ותעשה קידום מכירות אקטיבי במדינת ישראל, כי אתה הולך להפיץ בפולין

מיכל כהן:  אבל אם יגיע אליך קמעונאי ישראלי, שרוצה לקנות ממך, נניח "אושר עד" רוצה לקנות ממך טיטולים, אסור לך להגיד לו שאתה לא מוכר לו

מיכל כהן:       אם המפיץ יגיע להסדר עם היצרן שהוא לא מוכר, זה נקרא "מכירות פסיביות"

מיכל כהן:  זאת אומרת, מגיע אליו לקוח – גם אם הוא לקוח גדול, גם אם הוא יבואן מקביל גדול – ומבקש לקנות ממנו, הם לא יוכלו להגיע להסדר שהמפיץ הפולני לא ימכור

מיכל כהן:  יכול להיות שלמפיץ הפולני לא תהיה בכלל סחורה ולא יהיה לו מה למכור

מיכל כהן:  אבל בדרך כלל המפיצים רוצים למכור, והם רוצים למכור יותר

דוד ביטן: את מדברת לא על בין היצרן לבלעדי, אלא מול גורם אחר שיש לו את הסחורה? על זה את מדברת?     

מיכל כהן: 	 אנחנו נאסור על הסדר בין היצרן הזר למפיץ הזר שבמסגרת ההסדר הזה תהיה נניח הסכמה שלהם לא למכור ליבואן מקביל ישראלי

מיכל כהן:      עכשיו אני רוצה רגע לעבור לעניין האכיפה - - -      

דוד ביטן: אז זה מול היבואן, לא מול היצרן בחו"ל

מיכל כהן: לא, זה מול היצרן בחו"ל

מיכל כהן:  היצרן בחו"ל עם המפיץ בחו"ל, הם אלה שמסכימים, הם אלה שעושים את ההסדר הכובל שעלול לפגוע בתחרות בישראל

אלון שוסטר: ואז מה הכוח שלנו?     

מיכל כהן: אז אני אסביר

מיכל כהן:  יש דוקטרינה שהיא מקובלת בהגבלים עסקיים בכל העולם, שנקראת "דוקטרינת ההשפעות": אם ההסדר נעשה מחוץ לישראל, על ידי גורמים זרים שהם לא גורמים בישראל, אבל יש לו השפעה על השוק בישראל – זו דוקטרינה מקובלת, אנחנו כבר השתמשנו בה כמה פעמים - - -      

דוד ביטן: רגע, אז לא ידעתם על הדוקטרינה הזאת כשדיברנו על היבוא המקביל בחוק הזה שהשר אומר?      

מיכל כהן: בוודאי שידענו

דוד ביטן:  רצינו להכניס את זה, אמרתם לנו לא

מיכל כהן: כי שם דובר על משהו אחר

ניר ברקת: רק שנייה, זה לא חשוב כרגע

דוד ביטן: לנו זה חשוב

ניר ברקת: בסדר, אין בעיה, אבל בוא, יש לנו עוד הרבה עבודה

מיכל כהן: שם דובר על הסדר אחר

מיכל כהן:  הדוקטרינה הזאת קיימת, על בסיסה אנחנו מתכוונים לאכוף את זה, ואנחנו יכולים להטיל, אם זה הסדר כובל שעלול לפגוע בתחרות בישראל - - -     

דוד ביטן: דוקטרינה קצת בעייתית, אבל נקווה לטוב

ניר ברקת: בוא נתקדם

אליהו ברוכי: מה אם היצרן לא יספק הרבה סחורה למשווק הפולני, ובצורה הזאת ימנע ממנו לשווק לישראל?     

מיכל כהן: זו לא הפרה של החוק אצלנו

מיכל כהן:  אם יש הסדר כובל - - -     

אליהו ברוכי: בסדר, אבל אם הוא יציע אז הוא לא ייתן לו הרבה סחורה

ניר ברקת: חבר'ה, אנחנו כולנו מסכימים שצריך, אם אפשר - - -     

דוד ביטן: אבל אם אתה הולך על תוכנית מסוימת, צריך שהיא תהיה אפקטיבית

ניר ברקת: זו תוספת, נכון

דוד ביטן: אם היא לא תהיה אפקטיבית אז אין טעם לחוקק חוקים רק בשביל לחוקק

ניר ברקת: אתה צודק

ניר ברקת:  אני מעריך שיצרן בין-לאומי גדול לא ירצה לריב עם מדינת ישראל

ניר ברקת:  אם הוא יודע שהוא עובר עבירה פה, זה אפקט מצנן

ניר ברקת:  זה לא רק אנחנו מעתיקים את זה

דוד ביטן: אנחנו מדינה קטנה, אתה יודע, אנחנו לא גרמניה או איטליה

ניר ברקת: זה לא משנה

ניר ברקת:  מה הבעיה לספק לכמה אנשים במקום לאחד ולא לייצר הסדר כובל?     

דוד ביטן: 	 כי יש לו הסכם

דוד ביטן:  אם יש לו הסכם, הוא לא רוצה להפר אותו

קריאה: אז אסור לו

ניר ברקת: אבל ההסכם לא חוקי

דוד ביטן: אז זה מול היבואן שלנו, אין בעיה, זה בסדר גמור

מיכל כהן: אין הסכם עם היבואן שלנו

מיכל כהן:  אם יש הסכם עם היבואן שלנו, וזה הסדר כובל, אנחנו יכולים - - -     

דוד ביטן: 	 הלוואי שנוכל לחייב את היצרן בחו"ל, אני אומר לכם את האמת

ניר ברקת: יש נושאים שיש לגביהם עוד הרבה עבודה

ניר ברקת:  אנחנו נביא, נציג לכם, זה יעבור אתכם בסוף

ניר ברקת:       ברשותכם, אני רוצה להמשיך לנושא האחרון, וזה זכות הציבור לדעת מי עושק אותו

אליהו ברוכי: אתה יכול להרחיב על חוק המונופולים? יש מה להרחיב על זה?     

ניר ברקת: התשובה היא כן, יש תזכיר שעלה לאוויר, וזה יגיע לכאן לדיון עמוק

דוד ביטן: אנחנו כבר יושבים על זה

ניר ברקת: נכון

ניר ברקת:  אני רוצה, ברשותכם, להראות לכם עוד דברים - - -      

דוד ביטן: איך אתה מפרק את המונופול? אני רוצה להבין

ניר ברקת: אתה מפרק את הספקים הגדולים

דוד ביטן: בוא ניקח לדוגמה את "אסם", איך אתה מפרק אותו?     

ניר ברקת: אם ל"אסם" יש - - -      

דוד ביטן: אתה יודע שדו"ח שטרום אמר שצריך לפרק את הבנקים

דוד ביטן:  אנחנו כבר עשר שנים כמעט אחרי זה ועוד לא זזים בעניין הזה

עודד פורר: מפרקים אותנו בינתיים

דוד ביטן: מפרקים אותנו עוד מעט

דוד ביטן:  אז בוא, כבוד השר, אנחנו רוצים פעולות שגם ישפיעו מיידית, לא רק בעוד חמש שנים

ניר ברקת: הדבר הזה הוא מיידי

דוד ביטן: הפירוק של מונופולים זה לא יהיה מיידי, אנחנו מכירים את התהליכים במדינת ישראל

ניר ברקת: רגע, דוד, אני רוצה לבקש בקשה

ניר ברקת:  כיוון שיש לי פה עוד חמישה שקפים, ואת הדיון הזה נעשה בהרחבה כשאנחנו נביא אותו לוועדה - -     

דוד ביטן: טוב, לא נפריע לך

ניר ברקת: - - אני רק רוצה להתקדם, שתראו את כל התמונה של המשרד, בסדר?      

דוד ביטן: בסדר, אין בעיה

דוד ביטן:  אבל יש מסר אחד שאתה חייב – לא רוצה להגיד לך להפנים, כי אתה לא עובד אצלנו – אבל אני אומר לך: אנחנו רוצים גם פעולות מיידיות בנושא של יוקר המחיה, לא רק פעולות שישפיעו בעוד שנים

דוד ביטן:  פעולות מיידיות – זה מה שחשוב לנו כרגע, אחרת המחירים ימשיכו לעלות - -      

ניר ברקת: אני מסכים איתך

דוד ביטן: - - ובעוד חמש שנים, כשיהיו חברי כנסת אחרים ושרים אחרים, אולי תהיה עוד - - -     

אליהו ברוכי: אז יספרו לנו למה זה לא עבד

דוד ביטן: אגב, זה כמו "רפורמת הקורנפלקס", שביקשתי דו"ח של ה-ממ"מ כדי לדעת איך היא השפיעה על השוק

דוד ביטן:  אני רוצה לדעת, לא לעשות רפורמות רק כדי לעשות אותן

דוד ביטן:  זו המדיניות שלנו, שתדע

ניר ברקת: אני מסכים איתך, והחוק הראשון "מה שטוב לאירופה – טוב לישראל" – זה העיקר

דוד ביטן: זה בסדר גמור, אנחנו בעד זה, אין לנו בעיה

ניר ברקת: אם אתם שואלים אותי, זה 60%-70%

קריאה: זה מעולה

ניר ברקת: עשינו פיילוט, וקרפור הכניסו 500 מוצרים בתקן אירופי, לא עם התקן הישראלי

ולדימיר בליאק: התחלנו עם זה בקדנציה הקודמת

שלי טל מירון: כבוד לאורנה ברביבאי, שהביאה את הרפורמה

הכלכלה ניר ברקת: החוק החדש, שאנחנו מדברים עליו מרחיב את הנושא הזה בהיקפים בסדר גודל - - -     

דוד ביטן: היא עוזבת לעיריית תל אביב, מה את רוצה

ולדימיר בליאק: היא הביאה את קרפור

ולדימיר בליאק:  מה שמגיע – מגיע

דוד ביטן: כן, אבל היא לא הביאה 5,000 מוצרים אחרים, את זה הוא הביא, מה אתם רוצים

ולדימיר בליאק: בחייך, נו, אנחנו התחלנו את זה

דוד ביטן: בואו לא נריב, כולם בסדר, העיקר שנצליח

הכלכלה ניר ברקת: העברנו את זה פה אחד בכנסת, זה העיקר, חברים

ולדימיר בליאק: נכון, רק למען הסדר הטוב

הכלכלה ניר ברקת: אני רוצה רגע להתקדם קדימה, לחוק "זכות הציבור לדעת מי עושק אותו"

הכלכלה ניר ברקת:  תראו, חברים, שאלו אותי על זה הרבה אנשים

הכלכלה ניר ברקת:  אני איש של שוק פתוח, שוק חופשי, שוק תחרותי, אני לא זז משם

הכלכלה ניר ברקת:  אבל כאן לא מדובר על השוק הפתוח

הכלכלה ניר ברקת:  מדינת ישראל היא המדינה הריכוזית ביותר בעולם כמעט, ומי שהוא מונופול ויש לו שליטה גדולה על המוצרים שהוא משווק, אנחנו רוצים לדעת מה קורה בתוכו, אנחנו רוצים לדעת שהוא לא עושק את הציבור

הכלכלה ניר ברקת:  יהיו מונופולים שאולי מתנהלים בצורה מכובדת וראויה – שהציבור ישפוט

הכלכלה ניר ברקת:  יהיו כאלה שעושקים את הציבור – שהציבור ישפוט

הכלכלה ניר ברקת:       ככל שלא יהיו מונופולים אז הסעיף הזה לא רלוונטי

הכלכלה ניר ברקת:  כלומר, כל עוד יש מונופולים – הם חייבים לדווח

הכלכלה ניר ברקת:  ככל שהתחרות תיפתח ולא יהיו מונופולים, הסעיף הזה מייתר את עצמו, ולכן הוא משרת את השוק הפרטי הפתוח כתפיסה ליברלית

הכלכלה ניר ברקת:       ברשותכם, אני עובר לשקף הבא, שהוא לא פחות מעניין ומדברים עליו לא פחות

הכלכלה ניר ברקת:  רק כדי לסבר לכם את האוזן, שאלתי את אנשי האוצר חידה, ואני שואל פה גם את חברי הכנסת היקרים

הכלכלה ניר ברקת:  חידה קטנה: אם יש לנו פורטפוליו של חברות, חלקן מגמגמות, חלקן בסדר וחלקן מצטיינות

הכלכלה ניר ברקת:  איפה שווה לשים את השקל השולי? מבינים את השאלה? אז יש לזה תשובה, תשובה מוחלטת: רק במצטיינות

הכלכלה ניר ברקת:       ולכן אנחנו עשינו עבודת מטה, יחד עם מומחים אמריקאים מאוניברסיטת הרווארד, לפי התפיסה של פרופסור מייקל פורטר, שבא ואומר: בוא נסתכל על כל אזור בישראל ונראה מה העוצמות שלו, מה מצליח

הכלכלה ניר ברקת:  למשל, בנגב גילינו שמה שמצליח זה Desert-Tech: איך טכנולוגיה מטייבת איכות חיים במדבר

הכלכלה ניר ברקת:  מדובר על תחום המים, מזון במדבר, אנרגיה

הכלכלה ניר ברקת:  מסתבר שיש המון מיזמים, חברות, סטרטאפים בתחום הזה, והעולם משווע לשמוע רעיונות מתחום ה- 

הכלכלה ניר ברקת: Desert-Tech     לחלופין, כמובן שיש לנו הייטק, בריאות, אגרוטק, פודטק, יהלומים, ביטחון – תחומים שישראל מאוד מאוד חזקה בהם

הכלכלה ניר ברקת:  שימו לב, נכון להיום, סדר גודל של כ-10% מכוח העבודה בישראל הוא בטכנולוגיה

הכלכלה ניר ברקת:  אבל אנחנו רק אלפית מהעולם, אנחנו יכולים לצמוח בטכנולוגיה "על חשבון" העולם בהיקפים בלתי-נקלטים

הכלכלה ניר ברקת:  היעד שאני שמתי הוא לעלות ב-1% לפחות בכל שנה, ושבטווח הבינוני-ארוך 25% מהעובדים בישראל יהיו בתחומי טכנולוגיה, בעיקר בתחומים שישראל חזקה בהם

הכלכלה ניר ברקת:       הדבר הזה מצמיח את היצוא, את הקופה, את התל"ג, בהיקפים מאוד מאוד גדולים, והוא מבוסס על יתרון יחסי

הכלכלה ניר ברקת:  אז העבודה שנעשתה במשרד עסקה באיך אנחנו עובדים בתפיסה קלסטרית, איך אנחנו יושבים על היתרון היחסי, איך אנחנו מנהלים נכון את היכולת שלנו לסייע לחברות ישראליות להגיע לשווקים הבין-לאומיים

הכלכלה ניר ברקת:       אנחנו נשב בכנסים וכינוסים בין-לאומיים, נעזור לחברות שלנו לעשות יותר יצוא

הכלכלה ניר ברקת:  יש לנו כמעט 60 נספחים כלכליים ברחבי העולם, במקומות שבהם סטרטאפים יכולים להיעזר בהם, והיעד שלנו הוא להאיץ צמיחה ויצוא

הכלכלה ניר ברקת:  זה פרויקט יפהפה שאנחנו משלימים אותו עכשיו

הכלכלה ניר ברקת:       אני רוצה רק לסבר לכם את האוזן: כל מיליארד שקל שאנחנו נשקיע במצ׳ינג של 25% בתחומים שלמדינת ישראל יש יתרון יחסי, בעצם הופך לארבעה מיליארד שקל השקעה, שהופך במעלה הדרך לפעילות כלכלית שבין 20 ל-32 מיליארד שקל

הכלכלה ניר ברקת:  זה מכפיל מאוד מאוד גדול של פעילות כלכלית, ולכן ההשקעה במצ׳ינג בתחומים שישראל חזקה בהם זה אחת ההשקעות הטובות ביותר שמדינת ישראל יכולה לעשות בתחום של הצמיחה

הכלכלה ניר ברקת:       על מה אנחנו עושים מצ׳ינג? מצ׳ינג בהקמת והרחבת מפעלים; מצ׳ינג ביצוא ובפתיחת שווקים בחו"ל; מצ׳ינג בתכנון, שיווק ותחזוקת אזורי תעשייה ותעסוקה

הכלכלה ניר ברקת:  בעניין הזה אני רושם כוכבית, יושב-ראש הוועדה

הכלכלה ניר ברקת:  יש פה ממשק לא טוב עם רמ"י

הכלכלה ניר ברקת:  לא יכול להיות שבמדינת ישראל יש שני גורמים שעושים את הדברים הללו

הכלכלה ניר ברקת:  המדינה צריכה לבחור: או שמשרד הכלכלה יתכלל את הדברים האלה, או

הכלכלה ניר ברקת:  אני לא רוצה לחשוב מה קורה היום עם רמ"י

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו צריכים לפשט את המודל הזה, אני רושם על זה כוכבית, זה סיפור מאוד מאוד מורכב

הכלכלה ניר ברקת:       הדבר האחרון, שאני מיד ארחיב עליו, זה השמה והכשרה שבאחריות המעסיקים

הכלכלה ניר ברקת:  איך אנחנו מעבירים יותר ויותר עובדים ממקצועות ישנים למקצועות חדשים

הכלכלה ניר ברקת:  אז הצמיחה במודל הקלסטרים שמה יעד אסטרטגי לצמיחה סביב היתרונות היחסיים; ללכת לשווקים הבין-לאומיים

קרן לוי שלו: אפשר לשאול שאלה?     

הכלכלה ניר ברקת: כן

קרן לוי שלו: היי, שמי קרן, אני מתעשיית ההייטק

דוד ביטן: לא, לא

הכלכלה ניר ברקת: אז רגע, אם זו שאלה כזאת, אני אסיים עוד שניים-שלושה שקפים - - -     

דוד ביטן: אחרי השר מדברים חה"כים

קרן לוי שלו: בסדר גמור, פשוט - - -     

דוד ביטן: לא, לא, אין אף שאלה

הכלכלה ניר ברקת: עכשיו בואו נדבר רגע על הנושא של הכשרות עובדים

הכלכלה ניר ברקת:  היום יש כאוס בעולם הכשרות העובדים

הכלכלה ניר ברקת:  כמות הגורמים, כמות המשרדים שעוסקים בהכשרת עובדים – משרד העבודה, משרד החינוך, משרד הנגב והגליל, משרד העלייה והקליטה, אנחנו, אחרים – ברדק טוטאלי

הכלכלה ניר ברקת:  למען האמת, אין גורם מתכלל אחד לכל נושא התעסוקה

הכלכלה ניר ברקת:       אנחנו מציעים לעבור מהמודל המסורבל הזה, עם המון כפילויות, למודל פשוט

עודד פורר: אז למה הפרידו את זרוע העבודה מהכלכלה?         

ולדימיר בליאק: אבל זה לא מסתדר עם מה שעשיתם

ולדימיר בליאק:  עשיתם את הפעולה ההפוכה

קריאה: מה אתה רוצה ממנו?     

הכלכלה ניר ברקת: לא, אדוני

ולדימיר בליאק: כן

הכלכלה ניר ברקת: תקשיב דקה, אני אסביר לך איך אני חושב שצריך לעשות את הדברים

הכלכלה ניר ברקת:  עדיין הדברים פתוחים, אבל אני אגיד לך את הכיוון שאליו אנחנו הולכים

דוד ביטן: דרך אגב, צריך להיות דיון בוועדה על העניין הזה

עודד פורר: אבל גם זה כבר לא בסמכויותיו

עודד פורר:  כל זרוע העבודה כבר לא אצלו

הכלכלה ניר ברקת: זה לא נכון, יקירי

הכלכלה ניר ברקת:  זה פשוט לא נכון

הכלכלה ניר ברקת:  קודם כול בוא נדבר על המודל, ואחרי זה אני אסביר לכם מה הפער בשביל להגיע לשם

עודד פורר: מודלים זה בסדר, אבל - - -     

הכלכלה ניר ברקת: חברי היקר עודד, קצת סבלנות, ברשותך

דוד ביטן: 	 רבותיי, בסוף הישיבה בחינה על המודל, כל החה"כים

עודד פורר: מבחן אמריקאי?     

דוד ביטן: אמריקאי, נראה מי הקשיב

הכלכלה ניר ברקת: עודד היקר, הייתה לי הזכות להיות חלק מהמודל הזה שנבנה ב-2019, כשהייתי חבר כנסת בוועדה, בין השאר

הכלכלה ניר ברקת:  הוא נבנה על ידי מינהלת המעסיקים, 8,000 אנשי כוח אדם מהארגונים הגדולים במדינה היו מעורבים בבנייה של זה

הכלכלה ניר ברקת:      הרעיון הוא מאוד מאוד פשוט

הכלכלה ניר ברקת:  זו מערכת דיגיטלית שעובדים עליה ארבע שנים

הכלכלה ניר ברקת:  להיצע משרות פנויות של מעסיקים נכנסות כל המשרות הפנויות, מפולחות לפי סוגי המקצועות

הכלכלה ניר ברקת:  מי שעזר לבנות את המערכת הזאת זה "אדם מילא", אנשי מקצוע טובים שאנחנו מכירים והמגזר הפרטי

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו יודעים לאפיין כ-500 אלף משרות בשנה - - - כשזה יעבוד מלא, ולקטלג אותן לפרטי הפרטים

הכלכלה ניר ברקת:       כל מי שמחפש עבודה או כל מי שרוצה לשדרג עבודה, יוכל להיכנס ולאפיין את הניסיון שלו, במה הוא חזק, במה הוא רוצה לעסוק, למה הוא מתאים על בסיס הלימודים שלו

הכלכלה ניר ברקת:  כל המערכת הזאת נכנסת למערכת מיון חכמה, שבודקת האם יש התאמה בין הצורך בעובדים להיצע העובדים

הכלכלה ניר ברקת:  אם יש התאמה – וזה המפתח – כלומר, אם יש מעסיק שאומר "אני צריך משרה ספציפית", אנחנו משבצים ומביאים את העובד לפתח המפעל, להכשרה או לקליטה

הכלכלה ניר ברקת:       ההכשרות הללו הן באחריות המעסיק

הכלכלה ניר ברקת:  במודל החדש שאנחנו מדברים עליו המעסיק הוא זה שקובע מה בקוריקולום, במה הוא רוצה להכשיר את העובד

הכלכלה ניר ברקת:  הוא קובע האם הוא יכול או רוצה לקלוט אותו, ואנחנו, בהתאם לעניין, נשים מצ'ינג של המדינה

הכלכלה ניר ברקת:  אבל האחריות עוברת למעסיק

הכלכלה ניר ברקת:       אם אין התאמה עם המעסיק בקצה, כלומר לאותו עובד חסר לימודים או הכשרה כזו או אחרת, הוא פונה ללימודים והשתלמויות ושם מחכה לו מארג שלם של משרד העבודה, משרד החינוך, משרדים אחרים, על פי הצורך, כדי להשלים לו את ההשכלה ואת ההכשרות ולהחזיר אותו למעגל מחפשי העבודה

הכלכלה ניר ברקת:       כלומר, יש פה שני מעגלים שמשתלבים אחד עם השני

הכלכלה ניר ברקת:  מעגל אחד מהצד של המעסיקים: איזה משרות פנויות יש לנו, מגדירים אותן היטב, את מי אנחנו הולכים לקלוט לעבוד או לחלופין להכשיר אותו בהכשרה מפעלית

הכלכלה ניר ברקת:  והמעגל השני: אם יש עובדים שלא מתאימים, איזה סוגי הכשרה אנחנו נותנים להם בשביל להחזיר אותם למעגל העבודה עם יותר כלים ויותר יכולות

הכלכלה ניר ברקת:       אתה צודק, חבר הכנסת פורר, יש בלבול, ועדיין לא הסכמנו על כל הפרטים

הכלכלה ניר ברקת:  אני מעריך שבמהלך הימים הקרובים נסכם ככה: אם יש מעסיק בקצה זה באחריות המשרד שלנו, אם אין מעסיק בקצה זה באחריות משרד העבודה, בהתאם - - -      

דוד ביטן: אבל לא הגעתם עדיין להסכמות?     

הכלכלה ניר ברקת: אנחנו קרובים לזה

הכלכלה ניר ברקת:  אני חייב להודות, עם יד על הלב, שלקח לנו זמן לבנות את המודל, לאבחן בצורה מדויקת את חלוקת העבודה בינינו, ואני חושב שאנחנו קרובים לזה

הכלכלה ניר ברקת:      מה הבשורה פה? במערכת המיון שלנו נוכל לקבל חיתוכים כאלה על בסיס עסק, על בסיס קלאסטר; לנגב ולגליל נוכל לתת את מה שרלוונטי להם, נוכל לראות פערים של השכלה, פערים של הכשרה, או איפה לא ניתן להעסיק עובדים ולכן אנחנו רוצים עובדים זרים

הכלכלה ניר ברקת:  זו מערכת ניהול של בקרה ושליטה, שלפניה למדינה לא היו כלים לשאול את עצמה שאלות לגבי איך מנהלים את התהליכים הללו

הכלכלה ניר ברקת:       אני מעריך שבאמצעות המערכת הזאת, שתושק בעוד כרבעון – אנחנו עכשיו עושים את ההשלמות האחרונות – נוכל להביא בשורה גדולה למדינת ישראל מבחינת ניהול

הכלכלה ניר ברקת:  מהפכה בתחום התעסוקה

הכלכלה ניר ברקת:  זה הנושא השלישי

הכלכלה ניר ברקת:       הנושא הרביעי שאני רוצה להתייחס אליו - - -       

דוד ביטן: אני רוצה לתת זמן לחה"כים, כבוד השר

הכלכלה ניר ברקת: אלה השקפים האחרונים

הכלכלה ניר ברקת:       זו מהפכה שאנחנו קוראים לה "מהפכה 100 | 200 | 300"

הכלכלה ניר ברקת:  תחשבו רגע, היום יש המון מאגרי מידע במערכת הציבורית בישראל

הכלכלה ניר ברקת:  יש מאגרי מידע לשלטון המקומי, לכל משרד, לביטוח הלאומי, למס ההכנסה

הכלכלה ניר ברקת:  המון מאגרי מידע

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו צריכים לפשט אותם, ולציבור צריך להיות אתר אחד שמרכז את כל שירותי החירום

הכלכלה ניר ברקת:  זה "100"

הכלכלה ניר ברקת:       האתר השני ירכז את כל האפליקציות שנותנות שירות לציבור הישראלי, לתושב, ואני אתן דוגמה: העברת בעלות לרכב

הכלכלה ניר ברקת:  זה כבר קיים היום, אפליקציה פשוטה, כשאתה ניגש לאתר יודעים מי אתה, אתה אומר איזה רכב מכרת, למי ומה, ואוטומטית כל מאגרי המידע של המדינה מסתנכרנים בהתאם

הכלכלה ניר ברקת:  או לחלופין החלפת כתובת: אם אתה רוצה לעבור מתל אביב לאשדוד אתה נכנס לאתר, מסמל שעברת כתובת – וכל מאגרי המידע של השלטון המקומי ושל המדינה מסתנכרנים ביחד

הכלכלה ניר ברקת:  לפשט את הצורה שבה המדינה משווקת את השירותים שלה לציבור

הכלכלה ניר ברקת:  כלומר, ב-"200" הרעיון הוא לרכז את האפליקציות לציבור

הכלכלה ניר ברקת:      ב-"300" – אותו דבר לעסקים

הכלכלה ניר ברקת:  אני רוצה שהרישוי עסקים יהיה דיגיטלי ויהיה באתר, או שמיצוי זכויות לעסקים יהיה באתר על פי העסק שלך

הכלכלה ניר ברקת:  לשם אנחנו שואפים

הכלכלה ניר ברקת:  זה תהליך רב-שנתי שאנחנו שואפים אליו במסגרת הדיגיטל, בשיתוף עם – יש פה את רועי, אז אנחנו נרצה לשבת כל אחד מהסקטורים בעסקי, לראות איך אנחנו משרתים אותם ומעלים יותר ויותר פתרונות בנושא של שירותיות

הכלכלה ניר ברקת:       חברים, זה הכול

הכלכלה ניר ברקת:  אם תרצו, הגדרתי כאן כמה יעדים לתקציב, אבל אני מציע לעצור בשלב הזה

דוד ביטן: תודה, כבוד השר

דוד ביטן:  עכשיו חה"כים, הדובר הראשון הוא פורר, מכיוון שהוא צריך לנהל את ועדת העלייה והקליטה

עודד פורר: 	 תודה

עודד פורר:  אדוני השר, שתיים-שלוש נקודות, אשתדל שהן יהיו קצרות

עודד פורר:  לנקודה הראשונה לא התייחסת בכלל במצגת שלך

עודד פורר:  המצגת בסך הכול מראה לנו דברים שאני חושב שאין עליהם עוררין, כולנו יודעים שצריך להשקיע ולהעלות את הפריון ואת התחרות

עודד פורר:  אבל אתמול פורסם דו"ח של SNPI על ההשקעות בהייטק

עודד פורר:  מדינת ישראל מראה את הנתון הנמוך ביותר מאז 2018 מבחינת ההשקעות בהייטק, ואנחנו רואים שלמרות שהייתה ירידה בכל העולם במהלך 2022 והיה משהו שאפשר היה לשייך אותו למשבר עולמי, מתחילת 2023 התחילה ההתאוששות בעולם, בעוד שבמדינת ישראל המגמה היא הפוכה

עודד פורר:       גם כשאני מסתכל על הבורסות המגמה כאן בחצי שנה האחרונה היא הפוכה לחלוטין ממה שראינו בנאסד"ק, שסיימו את החצי שנה הכי טובה שלהם מאז 1983

עודד פורר:  דווקא במדינת ישראל – שבה תמיד הייתה קורלציה, תמיד היינו בערך צמודים לעניין הזה – אנחנו רואים שאנחנו נמצאים במגמה הפוכה

עודד פורר:      אתה שואל אותי מה אתגר הכי גדול שלך כשר הכלכלה? זה היה צריך להיות השקף הראשון שלך במצגת

עודד פורר:  הדבר הראשון שצריך להטריד אותך, אם הקטר הכלכלי של מדינת ישראל קורס מבחינת ההשקעות שלו, ואנחנו מדברים על דברים שהם קצת בעלמא, מבחינת מה שאתם עשיתם כממשלה

עודד פורר:       אתה מדבר על פריון בעבודה

עודד פורר:  בתקציב שאתם העברתם, לפי כל התמריצים שאתם נותנים, האנשים לא ייצאו לעבודה

עודד פורר:  הפוך

עודד פורר:  כשאתם נותנים יותר תמריצים לא לצאת לעבודה, אתה לא יכול לדבר על פריון, כשהפריון פה במדינת ישראל הוא מאוד מאוד נמוך

עודד פורר:  לזה היית צריך להתייחס

עודד פורר:       אנחנו נמצאים במצב שבו כ-20% מהציבור משלמים למעלה מ-90% מהמס במדינה, והעסק הזה לא יוכל להמשיך להתקיים אם לא תכניסו יותר אוכלוסיות לתוך מעגל העבודה

עודד פורר:  זה הסיפור, בעיניי

דוד ביטן: ניר, לא צריך לרשום את זה, הוא הולך לנהל ישיבה, הוא אומר את הדברים לא בשביל - - -     

עודד פורר: לא, אני כן - - -         

דוד ביטן: אתה הרי לא נשאר

דוד ביטן:  אם אתה לא נשאר הוא לא חייב להשיב

עודד פורר: הוא לא דיבר על זה

עודד פורר:  הוא לא חייב להשיב, הוא גם לא חייב לעשות את זה, אבל אם אתה שואל אותי עכשיו - - -      

דוד ביטן: אוקיי, אז תגיד, אבל אלה לא שאלות

עודד פורר: זה כן שאלות, כי לא שמעתי התייחסות של השר לנושאים האלה

עודד פורר:  לדעתי אלה הנושאים הראשונים שאליהם הוא היה חייב להתייחס

עודד פורר:           והדבר האחרון – ואני אומר את זה גם בכובעי כיושב-ראש ועדת העלייה והקליטה – הוא בהקשר של ההכשרות המקצועיות שנגעת בהן

עודד פורר:  הגיעו לפה בשנה האחרונה למעלה מ-70,000 עולים

עודד פורר:  מדינת ישראל במובן הזה זוכה בכוח אדם שעבר הכשרות, שמגיע עם תארים, על כל המשמעויות של זה

עודד פורר:  אתם חצי שנה בממשלה – וזה כאילו לא נוגע לך אבל זה נוגע לך כשר בממשלה, בטח כשר הכלכלה –ואתם לא מצליחים לסגור הסכם  לגבי מורים של אולפנים

עודד פורר:       יש פה עולים עם הכשרה מקצועית מצוינת: רופאים, מהנדסים, מתכנתים, שהמחסום שלהם לעבודה הוא לימודי עברית

עודד פורר:  חצי שנה מתקשקשים על הסכם שכר של 500 מורות לאולפנים, בזמן שאולפנים נסגרים ולא מצליחים לפתוח אולפנים

דוד ביטן: זה לא בסמכות שלו

עודד פורר: 	 אני יודע שזה לא בסמכות שלו, אבל זה משהו שהוא היה צריך לדרוש מהשרים

עודד פורר:  תגמרו את העניין הזה, זה כוח אדם שמשוועים לו

דוד ביטן: 	 אתה כן לדעתי יכול לעזור

דוד ביטן:  למשל, יש הרבה מאוד לימודי דוקטורט מחו"ל שלא מוכרים בארץ, וכשהעולים מגיעים לארץ עם הדוקטורט שלהם, כשהם הולכים לעבוד בשירות המדינה, הם מקבלים רק תואר ראשון

דוד ביטן:  את זה צריך לעשות, אחרת באים אנשים עם הכשרה ולא מקבלים שום דבר

דוד ביטן:  זה היה כשהייתי ראש הוועדה, פורר, לפניך

הכלכלה ניר ברקת: אני מסכים

הכלכלה ניר ברקת:  אתמול היה אצלי ראש הסוכנות – שהיה המפקד שלי בצבא ואנחנו חברים טובים – ואנחנו מדברים על איך ניתן לשלב במודל הזה, ככל שניתן, את כל מערך ההכשרות של הסוכנות, שזה 600 הכשרות בשנה, עוד בארץ המוצא שלהם

עודד פורר: יש לי בקשה אליך: אתה שר בממשלה, דבר עם שר החינוך, דבר עם שר האוצר, דבר עם שר הקליטה – אני כבר חצי שנה מדבר איתם – ותגמרו את הסכם השכר ל-500 המורים האלה, כדי שיהיו פה לימודי עברית

עודד פורר:  משקיעים כל כך הרבה בעלייה, אבל אין לימודי עברית

הכלכלה ניר ברקת: אוקיי

דוד ביטן: איפה שוסטר? הלך? הוא רצה להגיד משהו

עודד פורר: הוא יצטרף לכל מה שאני אומר

דוד ביטן: בועז, אתה רוצה להגיד משהו?      

בועז טופורובסקי: 	 כן

בועז טופורובסקי:  קודם כול שלום, שלום אדוני השר, תודה רבה שאתה בא ומציג ומראה את התוכנית שלך

בועז טופורובסקי:       יש לי כמה שאלות, ברשותך

בועז טופורובסקי:  א', אשמח לדעת איפה השוני או האם יש שיפורים לעומת התוכנית של השרה הקודמת

בועז טופורובסקי:  אני לא אומר את זה כביקורת

הכלכלה ניר ברקת: נפרט לך

בועז טופורובסקי: אני חושב שחלק מהבעיה שלנו היא שאין המשכיות והסתכלות לטווח ארוך, ואפילו בינוני, בכל הדברים הללו

בועז טופורובסקי:  אני אומר את זה בתקווה שיש הרבה המשכיות ורק פיין טיונינג

בועז טופורובסקי:      יש לי כמה שאלות

בועז טופורובסקי:  האחת, במקומות שבהם יש חסמי יבוא – אנחנו מדברים בעיקר על נושאי כשרות וכאלה – איך אנחנו פותרים אותם? למשל, אני יושב-ראש אגודת הידידות עם סרביה, ואני יודע שהרבה מאוד תוצרת משם פתאום הופסקה בגלל כל מיני בעיות כשרות שהם ממש לא מבינים

בועז טופורובסקי:  דרך אגב, אולי שר החקלאות לשעבר מכיר את זה גם כן

בועז טופורובסקי:       והדבר השני הוא לגבי מודל הקלסטרים

בועז טופורובסקי:  אני מנסה להבין: אתה בא ליצור כאן מערכות של אנשים שיעודדו את החלקים בכלכלה שאתה רואה בהם כמנועי צמיחה?     

הכלכלה ניר ברקת: פוטנציאל צמיחה, נכון

בועז טופורובסקי: אז חסר לי כאן AI קצת

בועז טופורובסקי:  דיברת על זה אחר כך בקשר להשמה לעבודה, אבל ה-AI – שזו המהפכה שכולם מדברים עליה עכשיו – מאוד חסרה לי

הכלכלה ניר ברקת: אני אסביר, אוקיי

בועז טופורובסקי: גם בנושא One Stop Shop, שהוא נושא מבורך ומדברים עליו – דרך אגב, בכל שירות המדינה – ה-AI מאפשרת שלא יהיו 20 אפליקציות במוקד 200 או 300, אלא שתהיה לך כניסה אחת, ולא משנה מי הבן אדם, באיזה גיל הוא, או מה הוא רוצה – מהר מאוד יתאימו אותו בדיוק למקום הספציפי

בועז טופורובסקי:      הרעיונות הם מאוד יפים, אבל הרעיונות האלה היו כבר לפני הרבה מאוד שנים, ואתה סוף-סוף רוצה ליישם אותם

בועז טופורובסקי:  השאלה היא למה אנחנו לא מקדמים את זה כבר לאן שאנחנו מבינים שהעולם הולך, שזה למקום הרבה יותר פשוט? זאת אומרת, שהממשק ללקוח, לאזרח, יהיה הרבה יותר פשוט

בועז טופורובסקי:  האזרח יגיד מה הוא רוצה וזה ישר יפנה אותו למקום המתאים, בלי שהוא רואה מה קורה בבק אופיס

בועז טופורובסקי:      והדבר השלישי, אני מנסה להבין קצת את לוחות הזמנים, כי אני רואה שאתה רושם כאן שנת 2024

בועז טופורובסקי:  קצת דילגת על השקף הזה

בועז טופורובסקי:  2023 לעומת 2024 - - -     

הכלכלה ניר ברקת:  אתה מדבר על המטרות והיעדים של התקציב?     

בועז טופורובסקי: כן

בועז טופורובסקי:  אני מנסה להבין: מה המשק הישראלי יראה ממנו בשנת 2023? מה נשאר ממנו? כי כבר העברנו את התקציב

בועז טופורובסקי:  מה הוא יראה ב-2024? ומה זה אומר לאנשים שרוצים להפוך להיות יבואנים, או רוצים להתחרות בקרטלים, או כל הדברים האלה שאתה רוצה לקדם כדי שתהיה כלכלה חופשית? איך זה ייראה?      אפשר להשתמש בכל הטכנולוגיה גם כדי להראות מחירים תחרותיים אמיתיים

בועז טופורובסקי:  היום אנחנו כבר נמצאים במצב שאם המדינה תרצה את זה, בן אדם יוכל לרשום את המילה "חלב" וזה ירשום לו מה המחיר הזול ואיפה יקר

בועז טופורובסקי:  השאלה אם זה משהו אנחנו הולכים אליו? ואם כן, אז אני מנסה להבין את לוחות הזמנים

בועז טופורובסקי:  ומה עושה עכשיו בן אדם בן 25 שרוצה לייבא "קולגייט", לצורך העניין, כי הוא רואה שזה עולה חצי מחיר בגרמניה, והוא רוצה לדעת איך הוא עושה את זה ואיך המדינה עוזרת לו לעשות את זה, גם בשביל שהוא ירוויח אבל גם בשביל להוריד את המחירים לאזרחי מדינת ישראל

הכלכלה ניר ברקת: שאלות טובות

דוד ביטן: שלי, את רוצה?     

שלי טל מירון: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה רבה, אדוני השר

שלי טל מירון:  בגדול, אני הבאתי לפה כמה כותרות מהיום ומאתמול, זה באמת מתחבר מאוד למה שחבר הכנסת פורר אמר

שלי טל מירון:  אני רק אקריא כמה דברים קטנים, שאלה הדברים שצריכים להטריד בסוף את כולנו במדינת ישראל

שלי טל מירון:       "SNPI מאשר: ההשקעות בהייטק צנחו בכ-70%"; "השכר הריאלי קפא"; "65% מבעלי העסקים הקטנים דיווחו על הרעה בתזרים המזומנים"; "רוב העסקים הקטנים מדווחים על ירידה בהכנסות"; "חלב מרוכז: סמוטריץ' דחה את התייקרות מוצרי החלב שבפיקוח, וכעת הם נעלמים מהמדפים, המרוויחה הגדולה – תנובה"

שלי טל מירון:   	 יש פה עוד ועוד ועוד כותרות מהימים האחרונים

שלי טל מירון:  אני רוצה להגיד - - -     

רועי כהן: יש גם אנשים מאחורי הכותרות, הם פה

שלי טל מירון: 	 יופי, בסדר גמור

שלי טל מירון:       בסוף אי-אפשר להתעלם מהפיל שבחדר

שלי טל מירון:  יש לכולנו פה הפיכה משטרית מעל הראש, שמאיימת על הכלכלה הישראלית

שלי טל מירון:  אדוני השר, אתה אחראי על הכלכלה בישראל, אתה אדם שמגיע מהרקע הזה, ומבין את ההשלכות של מה שקורה פה

שלי טל מירון:  אתה צריך להסתכל לעם ישראל בעיניים ולהסביר להם שתעשיית ההייטק – שחלקה יושבת פה – בסכנה גדולה

שלי טל מירון:  יש פה תהליך של הפיכת שרוול, 80% מהסטרטאפים בורחים מהארץ

שלי טל מירון:  מה יקרה לכלכלה הישראלית?      אני רואה בך בן אדם אמיץ וישר

שלי טל מירון:  תסתכל בעיניים לראש הממשלה, ליריב לוין, לשמחה רוטמן ולכל השותפים שלהם, ותסביר להם שהם מובילים אותנו לאבדון

שלי טל מירון:  זו גם אחריות שלך

שלי טל מירון:  תודה רבה

דוד ביטן: בליאק

בועז טופורובסקי: אפשר לשאול שאלה רלוונטית ושתתייחס אליה כשר הכלכלה? כל ההשפעה של המהפכה המשפטית – אתה תקרא לזה "רפורמה", אבל לא משנה – כל ההתנהלות - - -     

דוד ביטן: חבר'ה, אין לנו זמן להתייחס לזה, שתדעו

בועז טופורובסקי: שנייה, זה חשוב לכלכלה - -      

שלי טל מירון: זה הדבר החשוב - - -     

בועז טופורובסקי: - - כל ההתנהלות עם הורדת הפריון - - -     

דוד ביטן: בסדר, הוא יתייחס בקיצור

עודד פורר: 	 זה האירוע, זה האירוע

דוד ביטן: בסדר, זה האירוע, אבל רבותיי, עכשיו זה דיווח של השר על פעילות משרדו, זה לא דיון על הנושא - -      

בועז טופורובסקי: שאלנו על מה שחסר

דוד ביטן: - - זה לא דיון על הרפורמה המשפטית

בועז טופורובסקי: לא על הרפורמה, על הפריון, על שוק המניות

דוד ביטן: אני רק אומר את זה לשר

קריאות: - - -     

אריאל קלנר: 	 תתייחס גם לקמפיין של BDS נגד המדינה

שלי טל מירון: כשההייטק יקרוס השקפים האלה לא יעניינו אף אחד

דן אילוז: להשבית את הנתב"ג זה טוב, מאוד טוב

דוד ביטן: רגע, רבותיי, רבותיי, אתם רואים מה קרה? התחלנו לדבר על הרפורמה במקום על מה שקורה במשרד הכלכלה

שלי טל מירון: אין קשר בין הדברים?     

הכלכלה ניר ברקת: זה סימן שאין להם הערות

דוד ביטן: רגע, רגע, לגבי ההייטק וההשפעה של הרפורמה על הכלכלה, במובן הזה, לדעתי אתה כן צריך לענות - -     

הכלכלה ניר ברקת: אני אשמח

שלי טל מירון: זה הבסיס

דוד ביטן: - - אבל להתחיל עכשיו דיון על כל הרפורמה – זה לא במקום כרגע, את זה תעשו בוועדת החוקה

דוד ביטן:      בבקשה, בליאק

שלי טל מירון: אל תדאג, נעשה את זה גם שם

ולדימיר בליאק: אנחנו תכף עוברים לשם

ולדימיר בליאק:  	 תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אדוני המנכ"ל

ולדימיר בליאק:  קודם כול, כל מה שאני אומר – ויש לי שבע נקודות קצרות – אני אומר עם המון הערכה אליכם, ואתם יודעים את זה

ולדימיר בליאק:  מודלים זה יפה, אבל אני חייב להגיד, אנחנו היינו ביחד, אדוני השר, לפני ארבעה-חמישה חודשים, בכנס של העצמאים באילת, שבו הצגת את המודלים

ולדימיר בליאק:  אתם כבר שישה חודשים בתפקיד, אז יכול להיות שהגיע הזמן לעבור ממודלים למשהו יותר מעשי, כי הקדנציה – אתה יודע, אנחנו מקווים שהיא עוד מעט תיגמר

ולדימיר בליאק:       הרפורמה בתקינה היא רפורמה מבורכת, אני רוצה לתת כאן קרדיט למשרד – גם בקדנציה הקודמת, לשרה ברביבאי, וגם לכם – על כך שאתם מרחיבים את זה

ולדימיר בליאק:  אתם חייבים להרחיב את זה, להמשיך עם זה, כי זה קריטי למאבק ביוקר המחיה, וזאת באמת הרפורמה - -      

עודד פורר: 	 חבל שבחקלאות אתם לא עושים את זה

ולדימיר בליאק: - - הכי טובה שהייתה בקדנציה הקודמת, ואני מאוד מקווה שתמשיכו אותה

ולדימיר בליאק:       לגבי עולם ההכשרות, אני חולק עליכם

ולדימיר בליאק:  ומדוע? אחד הכישלונות הגדולים בתקופת הקורונה היה עולם ההכשרות, והסיבה העיקרית לכך הייתה שזה היה מפוזר בין ארבעה משרדים, אם אני לא טועה

ולדימיר בליאק:  הצעד הראשון שעשינו בקדנציה הקודמת הוא שריכזנו את זה במשרד הכלכלה, ולכך היו גם תוצאות בשטח

הכלכלה ניר ברקת: זה לא נכון

ולדימיר בליאק: תן לי לסיים

ולדימיר בליאק:  הצעד הראשון שאתם עשיתם בקדנציה הזאת הוא שפירקתם את זה

ולדימיר בליאק:  הקמתם את משרד העבודה, שהוא באמת משרד מיותר, מאילוצים קואליציוניים

ולדימיר בליאק:  עכשיו, אחרי שישה-שבעה חודשים אתם מקווים שבעוד שלושה חודשים המודל החדש יתחיל לעבוד

ולדימיר בליאק:  בזבזתם שבעה חודשים סתם, בתחום שהוא באמת מאוד מאוד חשוב

ולדימיר בליאק:       בתחום הפריון יש לנו בעיה במדינת ישראל

ולדימיר בליאק:  בתקציב קיצצתם את כל התוכניות לעידוד הפריון, ואני כבר לא מדבר על הכספים הקואליציוניים, שהם ההפך מעידוד של הפריון

ולדימיר בליאק:  גם עכשיו אני לא רואה פה איזושהי בשורה

ולדימיר בליאק:       דיברו פה על הייטק

ולדימיר בליאק:  68% ירידה בהשקעות לעומת השנה הקודמת, וגם ברבעון השני יש ירידה של 10%, כאשר ארה"ב ואירופה מתאוששות

ולדימיר בליאק:  באירופה יש זינוק של 34%, בארצות הברית 15%, אצלנו המגמה היא הפוכה

ולדימיר בליאק:  נכון מה שאמרו פה חבריי, יש פה פיל שבחדר, ואתה כאיש הייטק חייב לדבר על זה, אבל לצערי זה לא קורה

ולדימיר בליאק:       התחרות בענף הרכב

ולדימיר בליאק:  הנושא הזה תקוע, ואנחנו לא מתקדמים

ולדימיר בליאק:  יש פה נציגים של ארגוני העצמאים, ולצערי הרב המשרד לא מספיק מעורב פה

ולדימיר בליאק:       והדבר האחרון הוא זינוק במחירים

ולדימיר בליאק:  מדברים על פירות – 24% מתחילת השנה; דואר – 25%; ביצים – 13%; נסיעות לחו"ל – 14%; עופות – 8

ולדימיר בליאק: 5%

ולדימיר בליאק:  בסופו של דבר משרד הכלכלה הוא האחראי על יוקר המחיה במדינת ישראל, והתוצאות הן מאוד מאוד עצובות

ולדימיר בליאק:      אלה הנקודות שלי, תודה

דוד ביטן: קלנר

אריאל קלנר: כמי שמכיר אותך, אדוני השר, אני רוצה לציין שלא הרבה פעמים מגיע אדם למשרד שיש לו גם את החזון מעוד הרבה לפני כן, וגם את היכולת המקצועית לבצע, ולכן אני חושב שבאמת יישר כוח, ואני מעריך שאתה גם תביא את התוצאות, מתוך ההיכרות העמוקה איתך והמחויבות שלך לעניינים האלה

אריאל קלנר:       יש לי שאלה אחת קטנה לגבי "מה שטוב לאירופה – טוב לישראל", שאני חושב שזה דבר שהוא ממש בקונצנזוס רחב

אריאל קלנר:  כל הנושאים הרגולטוריים מעלים את יוקר המחיה, ואין להם סיבה בדרך כלל

אריאל קלנר:  אני מבין שהתוכנית עדיין לא סדורה ולא פורסמה לציבור, אבל אני כן רוצה לדעת מה בגדול הולך להיות בפנים ומה לא יהיה בפנים, אם אתה יכול לפרט לנו בשלב הזה

הכלכלה ניר ברקת: יש תזכיר באוויר, אתם יכולים לראות אותו

דוד ביטן: זה יגיע אלינו לדיון

הכלכלה ניר ברקת: זה יגיע אליכם לדיון מסודר

דוד ביטן: 	 הדבר הכי חשוב זה איך זה יוריד את המחיר

דוד ביטן:  תראה, הביא שר האנרגיה תקנות של ביטול התקן הישראלי לגבי מוצרי החשמל, והתקן האירופי הופעל

דוד ביטן:  הפחתת העלויות ליבואנים בעקבות זה היא 10%, והם אמרו שזה לא יוריד יותר משניים-שלושה אחוזים - - -      

הכלכלה ניר ברקת: לא, זה לא נכון, הפיילוט של קרפור הוא דוגמה טובה

דוד ביטן: רגע, רגע, ולכן כבר קבעתי ישיבה בעוד חצי שנה כדי לראות את ההשפעה של ההפחתה על המחיר

דוד ביטן:  אם זה לא יפחית את המחיר, אני לא מתכוון לתת הטבה ליבואנים רק כדי שהם ירוויחו יותר כסף

הכלכלה ניר ברקת: אתה צודק

הכלכלה ניר ברקת:  אני אתייחס

דוד ביטן: תחרות זה יפה, אבל אנחנו צריכים לוודא בהתחלה שזה בא לידי ביטוי מיד, ולכן תיקחו בחשבון שאתם, כמשרד, מטפלים בזה

הכלכלה ניר ברקת: אוקיי

דוד ביטן: בבקשה, אילוז

דן אילוז: ממש בקצרה

דן אילוז:  השר, אני רק רוצה לברך אותך על הפעילות שאתה עושה

דן אילוז:  כמו שחברי חבר הכנסת קלנר אמר, אנחנו ראינו שר שנכנס עם חזון

דן אילוז:  אני לא חושב שהיה יכול להיות שר כלכלה יותר מתאים וטוב ממך, משתי סיבות: קודם כול, בגלל ההיכרות שלך עם המשק

דן אילוז:  ממש רואים את זה

דן אילוז:  שנית, כי הבנת – אגב, גם יושב-ראש הוועדה הבין את זה מאוד מוקדם – שהבעיה הכי בוערת כרגע בציבור הישראלי היא הבעיה של יוקר המחיה

דן אילוז:  אפשר לפעמים להתווכח על איך נכון לטפל בבעיה הזאת, אבל עצם העובדה שמבינים שזאת הבעיה הכי בוערת, זה כבר משהו מאוד מאוד חשוב

דן אילוז:       אני מאוד תומך בגישה שלך גם בכל הנושא של יבוא חופשי, אני חושב שזה משהו שהוא מאוד חשוב, הוא יוריד רגולציה, יוריד תקינה, יוריד מחירים בצורה משמעותית

דן אילוז:  דיברת על קרפור

דן אילוז:  אני חושב שיש הרבה רשתות אחרות שיכולות להיכנס לישראל, ובזכות הצעדים שאתה עושה אנחנו גם נראה את זה

דן אילוז:       אני רוצה להגיד לך שיש לך פה שותפים בוועדת הכלכלה שיעזרו להעביר את הכול בצורה הכי נכונה לעם ישראל

דן אילוז:  תודה

הכלכלה ניר ברקת: תודה רבה

דוד ביטן: אבל עם תיקונים

דוד ביטן:  עם תיקונים

דן אילוז: עם תיקונים לעוד יותר שוק חופשי

בועז טופורובסקי: דרך אגב – כולנו

בועז טופורובסקי:  אנחנו אמרנו ואנחנו עומדים בזה: דברים טובים אנחנו נעזור להעביר

דוד ביטן: שוסטר

אלון שוסטר: קודם כול אני מברך את חברי משכבר הימים הטובים

אלון שוסטר:  פעם היינו צעירים, לא להאמין, ועשינו דברים נכונים לביטחון ישראל

אלון שוסטר:       יושב-ראש הוועדה חוזר ומזכיר לנו את נושא יוקר המחיה פה, ובצדק

אלון שוסטר:  במקביל, לצד האמירה הנכונה הזאת שלו, אסור לשכוח – ואתם לא שוכחים, אני רק אומר שחשוב לאזן – שיש עוד כמה משימות למשרד הזה, והן צוינו כאן: הפריון, הצמיחה, היצוא, התעסוקה

אלון שוסטר:  הם חשובים לא פחות לרווחה של אזרחי מדינת ישראל

אלון שוסטר:       אני רוצה לקוות שהזמן הלאומי בכנסת ובממשלה ייועד לנושאים האלו שעסקת בהם היום, ושנפנה את הנושאים המיותרים והשנויים במחלוקת כל כך קשה, כדי שנוכל להשקיע את כל-כולנו בוויכוחים לשם שמיים, באיזונים הנכונים, כדי לקדם את התוכניות החשובות

אלון שוסטר:       אני בוודאי רואה את היבוא כרכיב חשוב מאוד בחיים, בעולם של חירות, אבל כמובן שצריך למצוא את האיזון הנכון אל מול נושא אחר – שגם הוא חשוב לך, השר – וזה הייצור המקומי

אלון שוסטר:  ישנם נושאים שבהם זה nice to have, אבל לפעמים זה קריטי, כי הרי אנחנו לא נייבא מורים או מפקדים או לוחמי סיירת

אלון שוסטר:  וכך גם בתחומים מסוימים, כמו החקלאות: צריך לוודא שהיסוד, הבסיס, נשאר איתן

אלון שוסטר:  ופה יש לי שאלה: לקראת הדיון אני שמעתי חששות גדולים לגבי היבוא של מזון או של מזון מעובד כמו עגבניות ורסק עגבניות, שיכול לפגוע באופן מהותי בענפים המקומיים

אלון שוסטר:      עכשיו לנושא האחרון, שהוא קרוב לליבי

אלון שוסטר:  אני חי בקיבוץ ומאוד מעריך את ההתאגדות השיתופית

אלון שוסטר:  רשם האגודות נמצא אצלך

אלון שוסטר:  הצרכנות השיתופית, העבודה המשותפת, השותפות של עובדים בכלכלה – אני רוצה לוודא שהנושא הזה קיים

אלון שוסטר:  הקהילתיות השיתופית בערים היא, בעיניי, רכיב חשוב מאוד, לא רק לתחום הכלכלה, אלא גם לתחושת המחויבות של בן אדם לסביבתו ולהפך

אלון שוסטר:  תודה

דוד ביטן: אני רוצה להצטרף למה שאמרו, שאתה המינוי המתאים לשר הכלכלה, ואני בטוח שבעוד שנתיים אנחנו נראה גם שינויים ארוכי טווח, וגם שינויים מידיים

קריאה: - - - כשאנחנו נהיה, כאילו? - - -     

דוד ביטן: תראו, אני לא נכנס איתכם לפוליטיקה הזאת

ולדימיר בליאק: באמת, למה שניכנס לפוליטיקה בכנסת? הכנסת זה לא המקום לפוליטיקה

דוד ביטן: אני מציע כזה דבר: על מנת שלא יעכבו אותי בוועדה, גם אם הם אחראים על קרפור, אני בטוח שאתה תביא עוד רשתות, שיהיו רק על השם שלך

הכלכלה ניר ברקת: האמת שאחרי המחמאה ממך - - -     

דן אילוז: 	 דוד, אנחנו רואים שחברי הכנסת מיש עתיד מאמינים בניסים, זה יפה

ולדימיר בליאק: אנחנו מאמינים במעשים, במה שעשינו בממשלה שלנו, ולא בקשקושים

שלי טל מירון: אנחנו מאמינים בלקום בבוקר ולעבוד למען הציבור

דן אילוז: בעוד שנתיים הממשלה שלכם? זה יהיה נס גלוי

דוד ביטן: בסדר, בסדר, כל אחד שיעשה את העבודה שלו

קריאות: - - -     

ולדימיר בליאק: לא לעולם חוסן, אתה כנראה עוד לא הבנת את - - -  

דוד ביטן: השר ישיב לחברי הכנסת בשלב הזה

הכלכלה ניר ברקת: קודם כול תודה רבה על השאלות וההערות

הכלכלה ניר ברקת:  אני רוצה רוב הזמן להתעסק בענייני המשרד, אבל ברשותכם, אני רוצה להתייחס דקה אחת למה שאתם קוראים "הפיל שבחדר"

הכלכלה ניר ברקת:       לא יודע אם שמתם לב, אבל ראש הממשלה שינה כיוון - -      

ולדימיר בליאק: 	 האמת שלא

הכלכלה ניר ברקת: - - ואנחנו, כל הקואליציה, ביחד איתו

הכלכלה ניר ברקת:  הוא שינה כיוון והוא אומר: אחד, יש תיקונים במערכת המשפט שצריך לעשות אותם

הכלכלה ניר ברקת:  רוב העם מבין שמערכת המשפט היא לא מושלמת, יש שם פערים, יש דברים שצריך לשנות אותם, ורוב העם מבין את זה היטב

הכלכלה ניר ברקת:       ראש הממשלה הנחה: אנחנו הולכים לדברים בהסכמה רחבה

קריאה: איך?      

הכלכלה ניר ברקת: רק שנייה

עודד פורר: זה לא מה שנאמר

שלי טל מירון: - - -      

דוד ביטן: אבל זה לא דיון על הרפורמה

דוד ביטן:  אתם אמרתם את שלכם, תנו לו להשיב

ולדימיר בליאק: לא, אבל - - -     

דוד ביטן: אני מציע שתשאירו את הכול לוועדת החוקה

הכלכלה ניר ברקת: אני הקשבתי בנחת, ואני עונה לכם

ולדימיר בליאק: בהסכמה רחבה

הכלכלה ניר ברקת: לא לכולם נפל אסימון שאנחנו בפאזה אחרת

הכלכלה ניר ברקת:  אני, כמי שתמיד האמין ומאמין שצריך לעשות שינויים – ואני יכול לנמק כל שינוי שאנחנו מבקשים – יש עוד נושא, וזה אחדות עם ישראל

הכלכלה ניר ברקת:  כמי שהיה ראש העיר בירושלים עם קואליציה מקיר לקיר, אחדות עם ישראל היא מאוד חשובה

הכלכלה ניר ברקת:       לצערי הרב, אני לא שמעתי נושא אחד שיריביי הפוליטיים מסכימים לעשות

הכלכלה ניר ברקת:  תיקון אחד לא שמעתי שמסכימים

ולדימיר בליאק: אז אין הסכמה?     

הכלכלה ניר ברקת: לא, אבל יש הסכמה בעם

הכלכלה ניר ברקת:  ולכן, אם תתעקשו ולא תבואו בחוכמה לעלה הזית שמגיש ראש הממשלה - - -     

שלי טל מירון: אנחנו מתעקשים על הדמוקרטיה

שלי טל מירון:  על הדמוקרטיה אנחנו מתעקשים, ונמשיך להתעקש

ולדימיר בליאק: איזה עלה זית? על מה אתה מדבר, אדוני? יש גבול גם ל - - -     

דוד ביטן: בליאק

הכלכלה ניר ברקת: חברים, תתעקשו, אין בעיה, אבל אני נותן לכם רמז, ואני חושב ששווה להקשיב - - -     

שלי טל מירון: יש דברים ששווה להתעקש עליהם, כן

ולדימיר בליאק: לא, באמת, עלה זית? נו, בוא, איזה עלה זית? איפה אנחנו? בסרטים מצוירים?     

דוד ביטן: אבל זה לא דיון על הרפורמה, עזבו את זה

הכלכלה ניר ברקת: 	 ברשותכם, חברות וחברים, כשמנהלים משרד כמו משרד הכלכלה, אני מסתכל לטווח בינוני-ארוך, ואני יודע שכל מי שהשקיע בישראל הרוויח, והאינטרס של כולנו הוא שזה ימשיך, ואני עסוק באיך לגרום לכך שיהיה כדאי להשקיע במדינת ישראל

עודד פורר: ניר, אדוני השר, אתה יודע שעד שנת 2000 עמלו קשה מאוד כדי לשכנע אנשים כדי להשקיע בהייטק הישראלי, ושברתם את זה

הכלכלה ניר ברקת: עודד, ברשותך, תן לי לסיים את דבריי

דוד ביטן: תן לו לסיים בבקשה

דוד ביטן:  אני עוד פעם חוזר: זה לא דיון על הרפורמה פה

הכלכלה ניר ברקת: 	 לפני שבועיים וחצי הייתי בניו יורק ונפגשתי שם עם המנכ"לית של נאסד"ק, עם ה-chairman של גולדמן זקס, עם האנשים הבכירים של ג'יי

הכלכלה ניר ברקת: פי מורגן וג'פריס

הכלכלה ניר ברקת:  כולם, ללא יוצא מן הכלל, מאמינים בתעשייה הישראלית, רוצים להשקיע כאן, רוצים להיות שותפים לפעילות שלנו

הכלכלה ניר ברקת:       אני קורא לחבריי בהייטק, שאני מכיר אותם לא רע: חברים, תתחילו לחזור ולהשקיע בדברים החשובים - - -      

ולדימיר בליאק: 	 למה הם עזבו?      

שלי טל מירון: 	 אי-אפשר להתעלם מהנתונים, הנתונים על השולחן

הכלכלה ניר ברקת: כל אחד עם הדעות שלו

עודד פורר: לא דעות, נתונים

הכלכלה ניר ברקת: אני, כשסיימתי את האוניברסיטה, חלק מחבריי עברו ל"וואלי", זה לגיטימי - - -     

שלי טל מירון: אבל נתונים, נתונים יבשים

אריאל קלנר: את ראית את הנתונים, שלי? הסתכלת?     

שלי טל מירון: 70% ירידה בהשקעות

אריאל קלנר: לא, אין 70% ירידה בהשקעות

אריאל קלנר:  יש בלימה של הירידה בהשקעות, שהתחילה ב-2022

הכלכלה ניר ברקת: יש השקעות בישראל, ואני רוצה לעודד את החברים - -     

עודד פורר: זה הכי מדאיג, אגב, שאתם לא מתייחסים לנתונים

הכלכלה ניר ברקת: - - שלא לכרות את הענף שאנחנו יושבים עליו, אלא להשקיע

הכלכלה ניר ברקת:      עכשיו, ברשותכם, אני רוצה להתייחס לענייני משרדי

דוד ביטן: חבר'ה, בואו, הוא אמר לכם כמה דברים, כמו שביקשתם, עכשיו תנו לו להתייחס

הכלכלה ניר ברקת: עכשיו אני רוצה להתייחס לענייני משרדי

הכלכלה ניר ברקת:  תראו, חברים, למי ששאל, כמדומני זה היה חבר הכנסת בליאק, שאמר "מה, עברה חצי שנה"

הכלכלה ניר ברקת:  תשמעו, מניסיון, כשאתה נכנס למשרד, הדבר הראשון שאתה צריך לעשות זה לגבש צוות ניהולי, לגבש סדר יום ולהתחיל להניע מהלכים

הכלכלה ניר ברקת:       התשתית שהנחנו בחצי השנה האחרונה היא חסרת תקדים, ולכן עכשיו אתם רואים אותנו באים עם תוכנית אחרי תוכנית אחרי תוכנית, עם משנה סדורה, עם סדר יום ברור, ותודה לאל, אנחנו מדברים שפה אחודה

הכלכלה ניר ברקת:  אני מאוד מרוצה ממה שעשינו עד היום, ועכשיו אנחנו צריכים את העזרה שלכם פה בוועדה להתחיל להניע את החוקים

הכלכלה ניר ברקת:  בסוף, חלק לא מבוטל מהאתגרים זה חוקים, ואנחנו צריכים להעביר אותם פה

הכלכלה ניר ברקת:       הדבר השני, שאל כמדומני בועז, זה מה ההבדל בין מה שהיה קודם למה שאנחנו עושים

הכלכלה ניר ברקת:  אז קודם כול אני רוצה להגיד שכשאני נכנס למשרד חדש אני מסתכל, ומה שטוב – משאירים; מה שחסר – מוסיפים; מה שלא טוב – מבטלים

הכלכלה ניר ברקת:  החפיפה שהייתה לי עם השרה היא מאוד מכובדת, אני מאוד מעריך את העבודה שהיא עשתה

הכלכלה ניר ברקת:  אגב, גם כשהיא נכנסה – עשו דברים לפניה

הכלכלה ניר ברקת:  מה שטוב – ממשיכים, חברים, אין בעיה, ולכן, אגב, אנחנו יודעים להעביר דברים בהסכמה רחבה

הכלכלה ניר ברקת:  הציפייה שלי מהוועדה – ואנחנו רואים עין בעין את התהליכים – היא לקבל את התמיכה שלכם, ללא קשר לאופוזיציה-קואליציה

הכלכלה ניר ברקת:  אם רוצים להתחלק בקרדיט, מצוין

הכלכלה ניר ברקת:      אז איפה ההבדל? מה שנעשה עד שנכנסנו - - -     

דוד ביטן: כבוד השר, אני חייב ללכת

דוד ביטן:  שלי, בואי תנהלי את הישיבה

בועז טופורובסקי: אני צריך לצאת כדי שהיא תוכל לנהל?     

דוד ביטן: כן, מכיוון שהיא ממלאת מקום שלך, זה מה שאמרו לי, לפי התקנון

בועז טופורובסקי: אני מקשיב לך משם

הכלכלה ניר ברקת: אין בעיה

הכלכלה ניר ברקת: ההבדל הוא ככה: מה שהם עשו טוב זה התקנות

הכלכלה ניר ברקת:  תקנה שמטרתה לאפשר להביא יבוא אירופי

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו הרחבנו את התקנה למודל רשתות זרות, על מנת לאפשר בצורה יותר פשוטה את פיילוט קרפור

הכלכלה ניר ברקת:  טוב שעשינו פיילוט עם קרפור

הכלכלה ניר ברקת:  כל איש עסקים יודע שלפני שאתה עושה שינוי גדול, תעשה פיילוט, תלמד מה מצליח, מה לא מצליח

הכלכלה ניר ברקת:       מפיילוט קרפור למדנו כמה דברים

הכלכלה ניר ברקת:  דבר ראשון, שמצליחים להביא 500 מוצרים בתקן אירופי –שהוא לא תקן ישראלי, לאור התקנה שהרחבנו – במחירים שבין 25% ל-40% יותר בזול

הכלכלה ניר ברקת:  מכאן, באו אליי כל הקמעונאים ואמרו לי: אדוני השר, אנחנו גם רוצים

הכלכלה ניר ברקת:  זה החוק "מה שטוב לאירופה טוב לישראל"

הכלכלה ניר ברקת:  זו חקיקה, זו לא תקנה

הכלכלה ניר ברקת:  חקיקה זה משהו אחר, אבל זה מתבסס על הניסיון החיובי שהיה לנו בפיילוט קרפור

אלי סתוי: גם הקמעונאים הקטנים רוצים

הכלכלה ניר ברקת: כל קמעונאי, בוודאי

הכלכלה ניר ברקת:  זה לא יהיה כלל רק לקמעונאים גדולים

אלי סתוי: אתה מדבר על הרשתות כל הזמן

הכלכלה ניר ברקת: חבר'ה, אם יש לכם הערות תסתכלו על התזכיר, הוא באוויר כבר שבוע, תעירו הערות, אנחנו נפנים את כל ההערות ונטייב אותן

הכלכלה ניר ברקת:  כשנביא את החוק לכאן, זה כבר יהיה אחרי ההערות שיש לציבור על התזכיר

הכלכלה ניר ברקת:       לגבי הכשרות, הנושא הזה עדיין בדיון, למי ששאל

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו עובדים בשיתוף פעולה

הכלכלה ניר ברקת:  המנכ"ל עובד בשיתוף פעולה עם המנכ"ל של משרד הדתות, עם המנכ"ל של משרד אוצר, הדרג המקצועי עובר על הנושא הזה

הכלכלה ניר ברקת:  ההערכה שלנו היא שזה יסתיים עם 2%-3%, אם נעשה עבודה נכונה בעלות המוצר

הכלכלה ניר ברקת:  אני אומר לכם, כיהודי, שלי אין בעיה עם העניין הזה, אני חושב שמדינת ישראל יכולה בקלות ללכת עם זה, שזה אולי  2%-3% מי שלא ירצה יכול אולי אחרת, אבל זאת ההערכה הגסה שיש לנו היום

הכלכלה ניר ברקת:  זה בעבודה

הכלכלה ניר ברקת:       שאלת, כמדומני, בועז, על איך הגדרנו את 2023 ו-2024

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו יוצאים מנקודת ההנחה ש-23' זו שנת ההקמה

הכלכלה ניר ברקת:  זו שנת הקמה, שנת העברת חוקים, ויבואן, קטן או גדול, עדיין לא יכול להביא את המוצרים על פי תקן אירופי עד שלא נשלים פה את החקיקה

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו מעריכים שלקראת סוף השנה, בעזרת ה', אם אנחנו נצליח להעביר את זה מהר, כבר באוקטובר, בתחילת המושב, אז יישארו לנו חודשיים-שלושה להתחיל להביא היקפים יותר גדולים

הכלכלה ניר ברקת:  השנה הגדולה שבה יחול השינוי זו שנה הבאה

הכלכלה ניר ברקת:       בועז, עוד מילה אחרונה אליך - - -     

בועז טופורובסקי: סליחה, אני מצטער, אני חייב לצאת, זה התקנון של הכנסת

הכלכלה ניר ברקת: 	 הבנתי

בועז טופורובסקי: אני מזכיר גם לגבי AI

הכלכלה ניר ברקת: כן, זה בקנה

הכלכלה ניר ברקת:      אני רוצה להגדיר את כמות המוצרים שמגיעים לישראל בתקן אירופי

הכלכלה ניר ברקת:  אם היום אנחנו ב-500, היעד שאני שם – הוא מאוד אגרסיבי, אני מקווה שנעמוד בו בסוף השנה – זה להגיע ל-2,500

אליהו ברוכי: 	 זה בסוף 2023?     

הכלכלה ניר ברקת: כן

הכלכלה ניר ברקת:  ואז אני מאותת שאני רוצה יותר יבואנים, גם מקרפור

הכלכלה ניר ברקת:  מכולם

הכלכלה ניר ברקת:  חבר'ה, תתארגנו לכם, בעזרת ה', אם אנחנו נצליח להעביר את זה מהר כאן, יהיה לנו מספיק זמן להביא יותר מוצרים מחו"ל

הכלכלה ניר ברקת:  ככל שהמספר יהיה יותר גדול, וככל שהם יהיו ב-25% עד 40% יותר זולים, אז אנחנו נראה את הירידה ביוקר המחיה

אלון שוסטר: 	 מוצר זה למשל מזלג מסוג מסוים?      

הכלכלה ניר ברקת: לא חשוב

הכלכלה ניר ברקת:  התשובה היא – יותר

הכלכלה ניר ברקת:  אם לקרפור היום יש 15,000 מוצרים שהם מוכרים ברשתות שלהם, אני רוצה להגיע למספרים יותר גדולים, על מנת שהצרכן הישראלי ייהנה ממבחר, ממגוון, ממחירים יותר זולים

הכלכלה ניר ברקת:  רק ככה

הכלכלה ניר ברקת:       אם שואלים אותי מתי זה יתחיל להשפיע, אז זה יקרה ככל שיהיו לנו יותר ויותר מוצרים שנוכל להכניס לישראל בשיטה הזאת

הכלכלה ניר ברקת: 	 עכשיו לגבי AI

הכלכלה ניר ברקת:  AI אורתוגונלי משפיע על הכול, אתן לכם דוגמה: בקלסטר של Health Life Sciences אנחנו רוצים ללכת ולבחון אופציה להרים מיזם אסטרטגי שיודע לחבר בין מאגרי מידע גדולים לבין עולם הבריאות

הכלכלה ניר ברקת:  יש למדינת ישראל מאגרי מידע הכי מתקדמים בעולם בתוך קופות החולים –  HMO's, וכשנדע לחבר בין מאגרי מידע גדולים לתחום הבריאות, אנחנו נגיע כאן להישגים חסרי תקדים

הכלכלה ניר ברקת:       הרי מה זה AI? זה Machine learning, זה מטריצות אדירות של מאגרי מידע שמלמדות את המכונה לחשוב כמו בן אדם

הכלכלה ניר ברקת:  היא עושה מיליארדי פעולות של ניסוי ותעייה, ואחרי שהמכונה לומדת את מאגרי המידע היא יודעת לענות לא פחות טוב מבן אדם, אולי אפילו יותר טוב

הכלכלה ניר ברקת:  ככל שאנחנו נצליח להטמיע מערכות כאלה – זה מאגרי מידע גדולים – ולהנגיש אותם לציבור בתעסוקה, בבריאות, בכל נושא, ככה זה ייטב

הכלכלה ניר ברקת:       לכן גם אנחנו בתוך הממשלה, בדיגיטל, מחפשים איך AI יכול לשפר ולשדרג כל פעולה ב-"100", ב-"200", ב-300", מה שתיארתי קודם

הכלכלה ניר ברקת:  זה מהלך אורתוגונלי שמשפיע על כל המערכות הכלכליות של מדינת ישראל, אנחנו מבינים את זה היטב, ואנחנו בתהליכי הטמעה

הכלכלה ניר ברקת:       לגבי עולם ההכשרות, אני עונה לחבר הכנסת בליאק

הכלכלה ניר ברקת:  אני מאמין שחלוקת העבודה שהצגנו היא נכונה, היא בשורה גדולה מאוד – בעיקר בניהול מידע, להבין מי נגד מי וכמה-כמה

הכלכלה ניר ברקת:  היום אין, ולא היה אף פעם, מאגר שמתכלל את כל מה שקורה במדינה

הכלכלה ניר ברקת:  ולמה אני מתלבש על המעסיק בקצה? כי זה הופך את כל הדיון הזה לפרקטי ומעביר את האחריות לעסקים

הכלכלה ניר ברקת:       תראו, ההכשרות החדשות שיש במדינה, בעולם – אין למשרד, אף משרד, את היכולת להדביק את הקצב של הצורך

הכלכלה ניר ברקת:  כשאני דיברתי עם גיל שויד מצ'ק פוינט לפני כמה חודשים, הוא אמר לי: ניר, תשמע, תן לי יכולת להכשיר אנשים לעבוד בצ'ק פוינט, אני יודע מה הם צריכים בשביל לעבוד בצ'ק פוינט, אף אחד לא יודע להסביר לי מה צריך

הכלכלה ניר ברקת:       לא צריך לעבור דרך משרד העבודה או משרד הכלכלה או מישהו אחר בשביל לדעת איך מכשירים עובדים, המעסיקים יודעים לעשות את זה, ולכן הקונספציה היא: חבר'ה, קחו אחריות

הכלכלה ניר ברקת:  אני מצפה מאנשי העסקים: קחו אחריות

הכלכלה ניר ברקת:       אני אתן לכם את המספרים

הכלכלה ניר ברקת:  הכשרה ממוצעת, שיש אפשרות לתת לזה מצ׳ינג, היא כשלושה חודשים והיא עולה 30,000 ש"ח

הכלכלה ניר ברקת:  אז אם המדינה שמה שליש מזה, 10,000 ש"ח, ואחרי שלושה חודשים הבן אדם נקלט בעבודה – והסטטיסטיקה אומרת שהוא צומח בכ-4,000 ש"ח לחודש שכר – תחשבו על ההחזר למדינה

הכלכלה ניר ברקת:  4,000 ש"ח לחודש זה כמעט 50,000 ש"ח לשנה

הכלכלה ניר ברקת:  על עשור זה חצי מיליון שקל הכנסה תוספתית לעובד

הכלכלה ניר ברקת:  אתם יודעים מה זה עושה לתל"ג של המדינה? לכן המצ׳ינג של המדינה ב-10,000 ש"ח, ביחד עם מתן האחריות למעסיק, זו אחת ההשקעות הטובות ביותר שהמדינה יכולה לעשות, והאוריינטציה צריכה להעביר יותר ויותר אחריות לתעשייה, ואז נגיע למספרים גדולים

הכלכלה ניר ברקת:  לשם אנחנו הולכים

הכלכלה ניר ברקת:       החלוקה הפנימית אצלנו בין משרדי הממשלה – כשתהיה הפלטפורמה אנחנו נדע להסתדר עם משרדי הממשלה האחרים

הכלכלה ניר ברקת:  למשל, בתי ספר טכנולוגיים, למשל ואוצ'רים – הנושאים הללו, אני מעריך יהיו במשרד העבודה

הכלכלה ניר ברקת:  המעסיק בקצה, כשאנחנו נוגעים בו – גם בשירותים, גם - - -     

ולדימיר בליאק: 	 רק שלא נחזור על אותה טעות, שזה היה מפוזר בין ארבעה משרדים והמערכת לא עבדה

הכלכלה ניר ברקת: זה לא ארבעה, זה שבעה משרדים

ולדימיר בליאק: אדרבה

הכלכלה ניר ברקת: משרד החינוך עוסק בהכשרות; משרד העבודה עובד בהכשרות; שמענו פה מקודם על העולים – משרד הקליטה עובד בהכשרות

הכלכלה ניר ברקת:  היום הסוכנות עושה 600 הכשרות בשנה

הכלכלה ניר ברקת:  גם משרד התחבורה

הכלכלה ניר ברקת:  את מי עוד שכחנו? יש איזה שישה-שבעה משרדים

ולדימיר בליאק: גם במשרד האוצר הייתה יחידה שעסקה בהכשרות

הכלכלה ניר ברקת: כן

הכלכלה ניר ברקת:  ולכן מה אנחנו מציעים? כל משרד יוכל להשתמש בפלטפורמה הזאת, לראות איך הוא מכשיר, איפה הוא רוצה לעשות מצ׳ינג, אין לי בעיה

הכלכלה ניר ברקת:  אם זה השתלמויות ולימודים, זה על הכיפאק

הכלכלה ניר ברקת:  אם אתה רוצה להשתלב ולשלב אנשים באמת, אז זה חייב להיות עם מעסיק בקצה, וזו הפלטפורמה שאנחנו נותנים

הכלכלה ניר ברקת:      אני חושב שזה עושה סדר בפעם הראשונה בתוך המערך הזה

ולדימיר בליאק: ענף הרכב?      

הכלכלה ניר ברקת: ענף הרכב זה הבא בתור שניכנס אליו, אנחנו מתחילים ללמוד אותו, במטרה להציע הצעות חוק בנושא

ולדימיר בליאק: אתה יכול להתייחס בכמה משפטים לעסקים הקטנים? גם שם המצב לא פשוט, בלשון המעטה

הכלכלה ניר ברקת: כן, יש גידול ניכר במשאבים שאנחנו שמים בהכשרות

הכלכלה ניר ברקת:  יש לנו את פרויקט "מעוף" - - -      

ולדימיר בליאק: כמה זה במספרים?      

הכלכלה ניר ברקת: נעמי, את זוכרת? אגב, זה אגף שמאוד אוהבים אותו

הכלכלה ניר ברקת:  רועי, תתקן אותי אם אני טועה

רועי כהן: אני תכף אתייחס

הכלכלה ניר ברקת: 	 כל הקונספט של "300" זה נושא מאוד מאוד משמעותי עבורי

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו נרצה לראות איך עושים דיגיטציה לרישוי עסקים, למשל בתחום המזון, שזה תחום מאוד מאוד קשה

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו צריכים לגבש – עוד לא סיימנו סופית – את תוכנית העבודה עם העסקים הקטנים לשנה וחצי הקרובות

הכלכלה ניר ברקת:  אני רואה ברועי ובאנשיו פרטנר, אנחנו לא זזים מבלי שנשמע את התעדופים שלהם

רועי כהן: נכון, נכון

הכלכלה ניר ברקת: יושב כאן גם דובי אמיתי, שהוא פרטנר אסטרטגי בכל הנושא של מינהלת מעסיקים, שבעצם עזרה לנו לבנות את כל הקונספט הזה, זה באחריות שלהם

הכלכלה ניר ברקת:  דובי הזכיר לי שלפני ארבע שנים, כשישבנו אצלי בבית, אמרתי רק דבר אחד: שאת מינהלת מעסיקים לא המדינה תבנה

הכלכלה ניר ברקת:  זו אחת ההחלטות הכי חכמות שקיבלנו, שמי שבנה את זה זה המגזר הפרטי, ולכן הסיכוי שזה יצליח הוא מאוד מאוד גדול

דובי אמיתי: אמנון, שלידך, גם היה

הכלכלה ניר ברקת: ודאי, אמנון גם היה איתי

הכלכלה ניר ברקת:  למען האמת הוא הביא את דובי אלינו

הכלכלה ניר ברקת:       בתפיסת עולמי העסקים הקטנים והבינוניים הם לקוחות שלנו, לקוחות מרכזיים במשרד

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו יודעים לגעת בהם ב"מעוף", שהתקציב שלו גדל בכל הנושא של הדיגיטציה ובכלל

הכלכלה ניר ברקת:  התהליך הזה שאתה רואה פה גם רלוונטי להם

הכלכלה ניר ברקת:  כל מעסיק שירצה עובד – נכנס לשם

הכלכלה ניר ברקת:       כמדומני עניתי על הכול, אלא אם כן מישהו רוצה שאני אתייחס לעוד משהו

אלון שוסטר: אני שאלתי לגבי השיתופי ולגבי היבוא המאסיבי של חלק ממוצרי החקלאות

הכלכלה ניר ברקת: כן, נכון

הכלכלה ניר ברקת:  קודם כול, כל נושא המזון הטרי והחקלאות – זה שת"פ עם משרד החקלאות

הכלכלה ניר ברקת:  אני מאוד מאמין במודל שהציג משרד החקלאות, לסיוע דיפרנציאלי, מה שהראה לי דובי

הכלכלה ניר ברקת:  הרעיון הוא ללכת לסיוע דיפרנציאלי

הכלכלה ניר ברקת:  לסייע בתשומות באופן דיפרנציאלי לחקלאות

הכלכלה ניר ברקת:  יש ענפים בחקלאות שלא צריכים הרבה תמיכה, ויש כאלה שצריכים הרבה מאוד תמיכה

הכלכלה ניר ברקת:  אני חושב שזה חכם ונכון

הכלכלה ניר ברקת:       אמרתי לשר דיכטר, שאני עובד איתו בשיתוף פעולה, שאני לימין המשרד בנושא הזה

אלון שוסטר: יכול להיות שנצטרך אותך באוצר, בהמשך

הכלכלה ניר ברקת: כן, כן, אני שם, דיברתי איתו אתמול בישיבת הממשלה

הכלכלה ניר ברקת:  חד משמעית, האוצר יודע את עמדתי בנושא

הכלכלה ניר ברקת:       בנושא של אגודות שיתופיות - - -     

אלון שוסטר: רגע, אבל לפני כן, כשאתה מייבא, אז לגבי חלק מהיבוא, למשל לגבי רסק עגבניות, עם כל החשיבות של השוק הפתוח, אתה צריך לשים לב שלא יורדים מתחת לרף של ייצור מקומי שאנחנו צריכים אותו

הכלכלה ניר ברקת: זה הרבה יותר משמעותי במוצרים טריים בחקלאות, ואני לא מזלזל גם בייצור בכלל

אלון שוסטר: זה יכול להרוס מפעלים שלמים שעוסקים בזה

הכלכלה ניר ברקת: בסוף, אם אתה מסתכל לטווח בינוני-ארוך אתה תראה שהמדינה זזה לכיוון הטכנולוגיה, ובמקביל אנחנו עושים פחות דברים שאנחנו לא תחרותיים בהם ברמה הבין-לאומית

הכלכלה ניר ברקת:  השוק המקומי של מוצרי מזון טרי זה אופרה אחרת, ולכן הדיון על זה צריך להיות עם שר החקלאות, ואני לימינו, יחד עם האוצר

אלון שוסטר: טוב לדעת

אלון שוסטר:  ומה לגבי אגודות?     

הכלכלה ניר ברקת: בנושא של אגודות שיתופיות אני חושב שאנחנו לא עושים מספיק לסייע ליותר גידול הגודל ויותר שיתופיות באגודות השיתופיות

הכלכלה ניר ברקת:  אני לא שם את זה כרגע על סדר היום, אבל יש לנו כמה מחשבות בנושא הזה

הכלכלה ניר ברקת:  כשזה יבשיל אנחנו נשמח לעדכן

אלון שוסטר: נשמח לשמוע ולשתף פעולה

אלון שוסטר:       אולי עוד מילה אחת

אלון שוסטר:  לא שאלנו לגבי תעסוקה

אלון שוסטר:  בעניין של המכללות הטכנולוגיות, חשוב מאוד לדרג את ההנדסאים, הטכנאים - - -     

הכלכלה ניר ברקת: כן, אני מסכים, זה עניין של משרד החינוך ומשרד העבודה

אלון שוסטר: נכון

הכלכלה ניר ברקת: אנחנו תומכים

אלון שוסטר: זאת אומרת, זה לא נמצא אצלכם?      

הכלכלה ניר ברקת: לא, אני לא חושב שזה צריך להיות אצלנו, זה צריך להיות במשרדי העבודה והחינוך

הכלכלה ניר ברקת:  באוריינטציה שלנו אנחנו יותר בתפיסת לקוח של העסקים, אותי מעניינים יותר העסקים בקצה

שלי טל מירון: תודה רבה, אדוני השר

שלי טל מירון:  יש לנו פה רשימת דוברים לא קטנה, אז אני מבקשת לתמצת בבקשה כדי שכולם יספיקו לדבר

שלי טל מירון:  נתחיל עם דובי אמיתי, בבקשה

דובי אמיתי: תודה רבה

דובי אמיתי:  גברתי היושבת-ראש, אדוני השר, חברי הכנסת, המנכ"ל, המשנה למנכ"ל, אני חייב להתחיל ולציין, כמי שעומד בראש נשיאות המגזר העסקי, את שיתוף הפעולה ההדוק, הפורה, הישיר, הענייני והמקצועי עם המשרד

דובי אמיתי:  אין לי ספק, כמו שאמרת ממש לפני שתי דקות, ששיתוף הפעולה בין המגזר העסקי לבין משרד הכלכלה הוא המפתח

דובי אמיתי:       הוספת ואמרת שככל שניתן למגזר העסקי להוביל תהליכים שנכון לתת לו, אז הסיכוי להצלחה הוא גבוה יותר

דובי אמיתי:  את זה אמרת לפני ארבע שנים, וגם לפני שנתיים ולפני שלוש שנים, ואני עוד יותר שמח שאתה אומר את זה כיום כשאתה שר הכלכלה

דובי אמיתי:       אתה אמרת גם שאנחנו עושים תיקון, ושאין סיבה שלא נהיה כמו אירופה

דובי אמיתי:  יכול להיות שזה נכון, אבל אני רק רוצה להזכיר שני דברים

דובי אמיתי:  אחד, שעברנו את הקורונה, וכל מדינה צריכה לשמור לעצמה את היכולת של הייצור העצמי, כי יש תרחישי ייחוס מאוד לא פשוטים, גם בריאותיים כמו הקורונה, ואצלנו במדינה גם ביטחוניים, חלילה

דובי אמיתי:  אנחנו מדברים על משבר אקלים מאוד משמעותי, שאנחנו כבר רואים את האותות שלו בתוך השטח, או, חלילה, רעידת אדמה

דובי אמיתי:  לכן חשוב מאוד לשמור על הייצור המקומי ולעשות את הכול באיזונים הנדרשים, והדבר היותר חשוב זה לראות שהתוכניות שאתה מדבר עליהן הן אלו שיגיעו לקצה, והקצה מבחינתי ומבחינתך זה הצרכן

דובי אמיתי:  הצרכן צריך לראות את זה

דובי אמיתי:       אני חושב שלרשות התחרות יש תפקיד מכריע בעניין הזה, ולטעמי היא לא ממלאת את התפקיד

דובי אמיתי:  אני שמעתי בתחילת הדיון את הממונה על התחרות, לא אהבתי לשמוע את מה ששמעתי

דובי אמיתי:  אני חושב שיש היום המון כלים לטפל בריכוזיות

דובי אמיתי:  יש לנו שוק ריכוזי, מאוד לא פשוט, בכל המובנים, ואני חושב שעוד ניתן לעשות הרבה

דובי אמיתי:       הנושא של הפריון ידוע לך, אני לא צריך להרחיב

דובי אמיתי:  כל דבר צריך להיות בסוף תחת מדד ובדיקה, כל תהליך שאנחנו עושים בתוכניות העבודה המשותפות, ובעיקר בהובלה שלך

דובי אמיתי:  צריך לראות שבאמת אנחנו מודדים את עצמנו ובודקים את עצמנו האם זה מביא את התוצרים

דובי אמיתי:       אחד הדברים שחסרים לי, ואני לא בטוח שזה בתחום המשרד שלך – ואני חושב שהמשרד שלך חייב להיות שותף – אנחנו כרגע מנסים לבלום את האינפלציה

דובי אמיתי:  אנחנו עשינו את זה עם הנגיד באמצעות העלאת הריבית, אנחנו דיברנו על כך שנבלום את מחוללי האינפלציה

דובי אמיתי:  אבל באותה שעה ובאותה נשימה אנחנו צריכים לזרוע את הזרעים של הצמיחה

דובי אמיתי:  זה נכון שההייטק הוא הקטר, ונכון שהקטר הזה נעצר, ואין סיבה שייעצר, ואתה עושה הכול, אני יודע את זה

דובי אמיתי:  אני חושב שכולנו נעשה הכול על מנת שהקטר החזק הזה ימשיך להוביל גם בהיבט של הפריון וגם בהיבט של הצמיחה

דובי אמיתי:       אבל לצד הקטר הזה יש עוד הרבה קרונות מאחורה: זה גם התיירות, זה גם הבנייה, זה גם העסקים הקטנים והבינוניים, זה גם המלאכה והתעשייה ועוד הרבה ענפים, ושם הפריון מושך אותנו כלפי מטה ובו צריך לטפל

דובי אמיתי:       איך מטפלים בו? אחד הדברים ואחד הכלים שאני הייתי מצפה מהממשלה לטפל בהם – ושוב, אני לא בטוח שזה במשרד שלך, אבל אתה השר שאחראי על המאמץ הכלכלי הזה – זה הנושא של פחת מואץ

דובי אמיתי:  אנחנו מצפים ומייחלים להכניס את הכלי הזה על מנת לעודד את כל העסקים – ובעיקר את הקטנים והבינוניים – להחליף מערכות, להכניס מערכות, על מנת להעלות את הפריון

דובי אמיתי:  תאמין לי – ואני חושב שאתה יודע את זה – שהכלי הזה הוא אחד הכלים הנכונים

הכלכלה ניר ברקת: כן

דובי אמיתי: הדבר השני שצריך להתחיל לחשוב עליו בממשלה – שוב, זה לא באחריותך, אבל כשר הכלכלה אתה בטוח מודע לזה – זה להוריד את מס החברות, על מנת להכניס חמצן ולתת לעסקים מאיץ לצמיחה

דובי אמיתי:       זה לא יקרה תוך חודשיים, שלושה, ארבעה

דובי אמיתי:  אלה הם כלים מאוד חשובים, שכדאי לתת אותם

דובי אמיתי:       אני רוצה להודות לך, באמת, על כל הפעולות במינהלת המעסיקים

דובי אמיתי:  אנחנו הוכחנו ונמשיך להוכיח את המספרים הטובים, כמו בשנה שעברה

דובי אמיתי:  ב-2022 היה מהפך: בתקציב של 120 מיליון שקל, שהוא תקציב מאוד קטן, הכנסנו OJT – 20,000 עובדים למעגל התעסוקה שהשכר שלהם הוא שכר מעל הממוצע, והשכר הממוצע היום הוא מאוד גבוה

דובי אמיתי:  לא הכנסנו לשכר נמוך, זאת לא הכוונה שלנו

דובי אמיתי:       אני קורא פה, גם לך, גם לממשלה: 150-100 מיליון שקל לטובת הכשרות מקצועיות זה מעט מאוד

דובי אמיתי:  יש הרבה כסף שמסתובב בהמון משרדים שלא מנוצל נכון

דובי אמיתי:  צריך לקחת את הכסף הזה ולהבין שהכשרות מקצועיות, טיפול בהון אנושי וטיוב כוח האדם – בדיוק כמו שאתה אמרת – זאת המשימה, אבל אי-אפשר לעשות את זה ב-200-100 מיליון, צריך לראות איך מגבשים תקציב הרבה יותר גבוה

דובי אמיתי:  לצערי, עבר התקציב, אבל אני חושב שבעבודה נכונה שלך יהיה אפשר להגיע חזרה לתעסוקה בפריון גבוה, עם הצלחה גדולה

דובי אמיתי:       שוב, אני מאחל לך ולצוות המשרד המשך עבודה מקצועית, כמו שאתה עושה, והכי חשוב – להמשך שיתוף פעולה למען הכלכלה הישראלית

דובי אמיתי:  תודה

שלי טל מירון: תודה רבה

שלי טל מירון:  נעבור לדובר הבא, רועי כהן, נשיא להב, בבקשה

שלי טל מירון:  רק בתמצות, בבקשה, כי אחרת לא נספיק את כולם

רועי כהן: אני רוצה לפתוח ולומר שמבחינתי השר ניר ברקת הוא האיש הנכון במקום הנכון, ואנחנו במגזר העסקי ייחלנו שיגיע אדם מקצועי עם ראייה מקצועית

רועי כהן:       אני אגיד לכם עוד דבר

רועי כהן:  יום למחרת, אחרי שהוא קיבל את המינוי, בשבע בבוקר הוא העיר אותי בטלפון, "שלום, זה ניר", וכל צוות המשרד כבר היה על הטלפון: מה התוכניות, איך להתקדם, איך לעשות

רועי כהן:  כלומר, מהרגע הראשון הוא הגיע חדור מטרה

רועי כהן:       נוהל שהוא החיל הוא שלפני כל חקיקה שעולה בוועדת השרים לחקיקה צוות שלו מתקשר אלינו ויוצר איתנו קשר כדי לאמוד את ההשלכות שיש על מגזר העסקים הקטנים

רועי כהן:  כמובן שאמנון ומוטי, שהגיעו מהמגזר הפרטי, יודעים את המשמעות של העסקים הקטנים

רועי כהן:       אבל אני רוצה לדבר על המעמד של משרד הכלכלה

רועי כהן:  מבחינתי המעמד של משרד הכלכלה הוא קריטי בקבלת ההחלטות

רועי כהן:  לצערי, נאלצתי – ויעידו פה החברים מוועדת הכספים – בגופי למנוע החלת רגולציה מטורפת על ציבור העצמאים והעסקים, שעברה את משרד הכלכלה וגרמה לכך שהגיעו לכאן לדיונים להחיל דלקן על מיליון רכבים של עסקים קטנים, בגלל שרצו להילחם בכ-60 תחנות פירטיות

רועי כהן:  שאל יושב-ראש הוועדה את נציגת משרד הכלכלה "איך זה עבר אתכם?"; ורועי היה צריך להגיע לכאן ובגופו להגן נגד זה שעל מיליון אנשים ישיתו עכשיו רגולציה

רועי כהן:  אמרה אז הנציגה ש"זו החלטת ממשלה"

רועי כהן:      אני הייתי מצפה משר הכלכלה לעמוד על רגליים אחוריות ולא לתת לדבר כזה להגיע

רועי כהן:  כנ"ל לגבי החשבוניות

רועי כהן:  אדוני השר, איך זה עבר אתכם? שמודל צ'יליאני יעבור ויחייב את כל העסקים בישראל? גברתי היושבת-ראש, רצו שכל חשבונית מעל 5,000 ש"ח תעבור רגולציה של רשות המיסים, תקבל מספר, תעצור את העסקאות

רועי כהן:  היה צריך אותי, את ירון ואת דובי כדי להילחם כמו מטורפים, יש סרטונים שמראים אותי מתפוצץ מהמודל הצ'יליאני, כאשר זה עבר דרך משרד הכלכלה

רועי כהן:  כנ"ל לגבי אותו הסעיף שהיה אמור להיות לגבי עוסק פטור

רועי כהן:  אם אני לא הייתי מתערב בזה, זה היה 20%, וזה היה מוחל לא כוולונטרי

רועי כהן:  אני נלחמתי כדי שזה יהפוך ל-120 אלף, וכדי שזה יהיה 30%

רועי כהן:       מה קורה פה? יש משרד הכלכלה, הוא אמון על הנושא של עסקים קטנים, ומשרד האוצר לא סופר אותו בכלל, בכלל לא מחשיב את ההשלכה של זה על העסקים הקטנים

שלי טל מירון: בוא נאפשר לשר להגיב רגע?      

רועי כהן: רגע, שנייה, אני אמשיך

רועי כהן:      אני באמת אומר, חוק ההסדרים מגיע בלי שום בשורה לציבור העצמאים והעסקים

רועי כהן:  אני יודע שהוא רצה, הינה, יש פה קלסר שלם של דיונים שהיו במשרד הכלכלה

רועי כהן:  היינו שם, דיברנו על פחת מואץ, דיברנו על הכרה בהוצאות, דיברנו על מס הארנונה, אבל זה לא בא לידי ביטוי

רועי כהן:       אז עכשיו אני בא ואומר: או שנותנים לשר ניר ברקת – שהוא השר הכי מקצועי בממשלת ישראל, שיודע מה נכון לעשות – את הכלים להצליח; או שאומרים לו "תשמע, אתה ענף באגף התקציבים של האוצר"

רועי כהן:  אנחנו צריכים לדעת, כציבור העצמאים והעסקים, האם הבית שלנו, משרד הכלכלה, הוא בעצם שלוחה באגף של משרד האוצר

רועי כהן:  כי במשרד האוצר לא מבינים שצריך רשת ביטחון לעצמאים ולא מבינים שצריך פחת מואץ, מבחינתם אנחנו הפרה החולבת

רועי כהן:       אתה יודע, ניר, אנחנו חברים – הבן אדם הזה יירשם בהיסטוריה בגלל מה שהוא עשה במהלך תקופת הקורונה

רועי כהן:  הוא עשה דיונים בתוך הבית שלו, הביא אנשים, עשה את הכול כדי שאנחנו נקבל את הרקע המקצועי הכי טוב שיש

רועי כהן:  אני מאמין בשר ניר ברקת, אבל תראה מה קורה פה, בזמן הזה, במשמרת שלך, תראה מה השיתו עלינו

רועי כהן:  השיתו עלינו רגולציה על חשבוניות, רצו להשית עלינו עכשיו רגולציה מטורפת בעניין של דלקנים, משיתים עלינו כל יום שני וחמישי דברים, ואומרים "החלטת ממשלה"

שלי טל מירון: תודה, אדוני

הכלכלה ניר ברקת: 	 אני אענה לו בקצרה

הכלכלה ניר ברקת:  חלק מהדברים שאתה אומר – אני לא מכיר

רועי כהן: זה חמור מאוד, עוד יותר

הכלכלה ניר ברקת: תבוא אליי, נשב, תסביר לי קצת יותר לעומק ונראה איפה יש תקלות, איפה צריך לשפר

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו פה, אנחנו לא הולכים לשום מקום, פשוט תיכנס אליי

הכלכלה ניר ברקת:  אני באמת לא הכרתי חלק מהדברים שאתה אומר

הכלכלה ניר ברקת:  יש לנו עבודה לעשות

שלי טל מירון: תודה, אנחנו נשמח לקבל את התשובות גם לוועדה, כדי שנוכל לעדכן

הכלכלה ניר ברקת: בשמחה רבה

שלי טל מירון: הדובר הבא הוא יוסי אלקובי, נשיא התאחדות המלאכה והתעשייה, בבקשה

יוסי אלקובי: תודה רבה, גברתי

יוסי אלקובי:  כבוד השר, אני שמעתי אותך בהרבה מפגשים ואמרתי "וואו, אני ממתין ליום הזה שתשב על הכיסא של שר הכלכלה במדינת ישראל" – וזה קרה

יוסי אלקובי:       הנושא שהוא חשוב ושאתה זועק אותו, זה שוק חופשי ושוק פתוח

יוסי אלקובי:  העסקים הקטנים והבינוניים, אדוני השר, צריכים לקבל כלים בשביל להתמודד מול השוק החופשי, וזה מאוד חשוב

יוסי אלקובי:  אני עברתי על הסטטיסטיקות מהשבוע

יוסי אלקובי:  65% מהעסקים הקטנים דיווחו על ירידה של 30%-40% בעבודה

יוסי אלקובי:  אז לגבי לפתוח שוק חופשי – אני מכבד, זה נכון, זה דמוקרטי, אנחנו בעד, אבל צריכים לקבל כלים בשביל לדעת להתמודד איתם

יוסי אלקובי:  כמו שאמר חברי דובי אמיתי, הורדת מס החברות – זה דבר חשוב; או מה שאמר רועי בנושא של שווי רכב, שרכב של 5,000 ש"ח משלם 4,000 ש"ח לחודש, רכב שמעביר צינורות ומעביר שקי מלט צריך לשלם שווי רכב

יוסי אלקובי:  זה זועק לשמיים

יוסי אלקובי:  יש כל כך הרבה דברים שצריך לטפל בהם

יוסי אלקובי:       אדוני השר, במדינת ישראל יש 624,000 עסקים קטנים ובינוניים, שמעסיקים 2

יוסי אלקובי: 5 מיליון מועסקים, לעומת התעשיינים, שהם 1,500 עסקים, שמעסיקים בסך הכול 400,000 עובדים

יוסי אלקובי:  אז בואו נראה איך להסתכל על הדבר הזה, בואו נסתכל

יוסי אלקובי:  624,000 עסקים קטנים ובינוניים שממש נאנקים, אנחנו הכספומט של המדינה, כל הזמן יורדים עלינו

יוסי אלקובי:  הארנונה לא מפסיקה, הטייס האוטומטי עולה, הם עושים מה שהם רוצים

יוסי אלקובי:  פינוי אשפה

יוסי אלקובי:  כל מיני יציאות של הרשויות, שעושות כל מה שעולה על רוחן

יוסי אלקובי:       אני חושב שהטיפול בדברים הללו הוא מתבקש

יוסי אלקובי:  הארנונה חייבת להיעצר

יוסי אלקובי:  צריך להפסיק לחמש שנים את העלאת הארנונה

יוסי אלקובי:  למה להצמיד אותה לסקטור הציבורי? מה קרה? שיבדקו את עצמם

יוסי אלקובי:  אנחנו יודעים שלהרבה עיריות יש רזרבות של כספים

יוסי אלקובי:  במקום להקים ועדה ולתת לרשויות נחשלות, שיחזירו לנו את הכסף, כי זה כסף מיותר שאנחנו נתנו

יוסי אלקובי:       זה מתבקש, כל הדברים הללו יכולים להקל עלינו, יכולים לתת לנו להיות ברי תחרות

יוסי אלקובי:  כבוד השר, אני חושב שצריך לטפל באופן רוחבי, לא רק ביבואנים ובמונופולים, אלא גם בעסקים הקטנים, שהם באמת הקטר שמוביל את כלכלת מדינת ישראל

יוסי אלקובי:       ההייטק, אדוני השר, יכול לתקתק כמה שהוא רוצה בתוך המשרדים שלו, אבל אנחנו אלה שמייצרים את הקופסאות, את כל הדברים האלה, בלעדינו זה לא קיים

יוסי אלקובי:  התעשייה הביטחונית - - -     

שלי טל מירון: 	 גם אתם חשובים וגם הם חשובים

שלי טל מירון:  רק תתכנס לסיום, כי יש פה המון דוברים

יוסי אלקובי: העסקים הקטנים והבינוניים עובדים סביב השעון ומייצרים הרבה תוצרת לאלביט, לתעשייה הביטחונית, לתעשייה האווירית, והם צריכים לקבל את הכלים

יוסי אלקובי:       כמו שנאמר פה לגבי הפחת המואץ – זה זועק לשמיים, זה מתבקש, זה לטובתכם, לטובת המדינה

יוסי אלקובי:  כל זמן שנקבל כלים טכנולוגיים מתקדמים, נוכל לייצר, כי אין עובדים, הכלי מחליף את העובד, אין מה לעשות

יוסי אלקובי:  אין בתי ספר טכנולוגיים, כל בוגרי שנות השבעים הם אלה שהיום עומדים לסיים את דרכם בגיל 80-70, הם אלה שמנהלים את העסקים

יוסי אלקובי:  להחזיר בתי ספר טכנולוגיים זה יהיה קשה, אבל בתוך מפעל אני חושב שאפשר לעשות מעשה ולתת לנו את הכלים

יוסי אלקובי:  תודה רבה

שלי טל מירון: תודה רבה, אדוני

הכלכלה ניר ברקת: אני אתייחס בקצרה

הכלכלה ניר ברקת:  תראה, מכיוון שהייתי עסק קטן - - -     

רועי כהן: גם לבת שלך יש עסק קטן

הכלכלה ניר ברקת: לשתי בנותיי יש עסקים קטנים, אני מבין בדיוק על מה אתה מדבר

הכלכלה ניר ברקת:  תראו, יש כמה ממשקים

הכלכלה ניר ברקת:  יש ממשק מול האוצר, אנחנו צריכים לשבת איתם ולהביא אותם למקום שאנחנו רוצים

הכלכלה ניר ברקת:  ויש ממשק שהוא נטו תלוי בין משרד הכלכלה לבינכם

הכלכלה ניר ברקת:  אני אבקש כרגע ממנהלת "מעוף" שלנו לשתף טיפה ממה שאנחנו עושים בקונטקסט של סיוע לעסקים הקטנים

הכלכלה ניר ברקת:       נעמי, רוצה לדבר דקה?     

נעמי הימיין רייש: אני מנהלת הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים במשרד הכלכלה

נעמי הימיין רייש:  הסוכנות פועלת בשני ערוצים, אחד ישיר ואחד עקיף

נעמי הימיין רייש:  הערוץ הישיר – זה כלי הסיוע שלנו

נעמי הימיין רייש:  יש לנו מגוון רחב של כלי סיוע בתחומי הידע והמענקים, אנחנו מפעילים את זה באמצעות גופי השטח שלנו בפריסה ארצית

נעמי הימיין רייש:  אנחנו ב"מעוף" מטפלים כל שנה ב-35,000 עסקים

נעמי הימיין רייש:  בשבוע שעבר השתתפתי במפגש שרים ב-OECD בנושא העסקים הקטנים, ולא מצאתי אף מדינה שיש לה היקף כל כך נרחב של כלים שהממשלה עצמה מפעילה

נעמי הימיין רייש:  הופתעתי

נעמי הימיין רייש:  התקציב שלנו גדל בשנת התקציב הנוכחית ואנחנו מתכננים הרבה מאוד עבודה עם עסקים קטנים

נעמי הימיין רייש:       הערוץ השני שלנו זה ערוץ של הסביבה העסקית, שם אנחנו עובדים בהיבטים של טיוב רגולציה ונגישות לרכש ממשלתי

נעמי הימיין רייש:  בעולם של הרגולציה אין הצעת חוק שעוברת אותנו ללא שאנחנו מעירים עליה, מטייבים אותה ומביאים לכך שהיא תהיה מותאמת יותר לעסקים קטנים

נעמי הימיין רייש:  אנחנו עושים את זה מדי שבוע ובשוטף

נעמי הימיין רייש:       גם ברכש הממשלתי עשינו הרבה מאוד צעדים תשתיתיים, יחד עם משרד האוצר ומינהל הרכש, כדי לייצר תנאי סף מותאמים לעסקים קטנים

נעמי הימיין רייש:  זה דורש תחזוקה מתמדת וחלחול למשרדים כדי שיתמידו עם זה, אבל גם לזה יש השפעה עקיפה על העסקים הקטנים

נעמי הימיין רייש:  זה לא סיוע ישיר, אלא זה לייצר סביבה עסקית מותאמת לעסקים

נעמי הימיין רייש:       יש לנו עבודה גם מול הרשויות המקומיות, כדי לסייע להן לקדם מדיניות שתהיה ידידותית לעסקים קטנים

שלי טל מירון: תודה רבה

שלי טל מירון:  לפני שנמשיך עם סבב הדוברים אני רוצה לשאול את חברי הכנסת שהצטרפו, אלי דלל מהליכוד וסימון, אתם תרצו להגיד מילה?      

אליהו דלל: כן, אני רוצה לברך את השר ניר ברקת

אליהו דלל:  אני חושב שאתה האיש הנכון במקום הנכון, יש לך את הראייה הכלכלית, שזה דבר מאוד מאוד חשוב

אליהו דלל:  יש לך, וגם למנכ"ל אמנון מרחב, את היכולת לתת גם את הפלטפורמה לעסקים הקטנים והבינוניים, שהם באמת הלב של הכלכלה ושל המדינה שלנו

אליהו דלל:       גילוי נאות: גם אני הייתי בתעשייה ובמסחר, אני מכיר את הדברים, ואני חושב שאנחנו צריכים ליצור קשר הדוק יותר עם בעלי העסקים והעצמאים כדי להבין את הבעיות שלהם, זה בעצם התפקיד שלנו, זה תפקיד של משרדי הממשלה ותפקיד הוועדה פה

אליהו דלל:  יש לא מעט בעיות ואנחנו צריכים לעזור להם, אנחנו צריכים לתת להם את הכתף

אליהו דלל:       צריך להבין שלנהל מפעל גדול – וניהלתי פעם מפעל גדול – לעומת לנהל עסק קטן – האתגר של עסק קטן הרבה יותר גדול, כי אתה צריך להיות גם מנהל השיווק, גם מנהל הכספים, גם מנהל הייצור וגם אחראי על הביקורת וכו'

אליהו דלל:  האתגרים הם הרבה יותר קשים, שלא לדבר על התעסוקה, כי לא תמיד יש את בעלי המקצוע

אליהו דלל:  יש להם קשיים גדולים מאוד, והתפקיד של המדינה זה לתת להם את הפלטפורמה ולעזור להם ככל שניתן, ולא להטיל עוד רגולציה על רגולציה

אליהו דלל:       יש פה גם את רועי כהן, שהוא באמת שחקן נשמה והוא מייצג בצורה נאותה את העסקים

אליהו דלל:  שיתוף פעולה והבנה, יחד עם העסקים, זה הדבר הנכון ביותר שיכול להיות

אליהו דלל:  תודה

שלי טל מירון: תודה רבה לך

שלי טל מירון:  חבר הכנסת מושיאשוילי, תרצה להגיד מילה? לא

שלי טל מירון:       אז אנחנו נעבור לדוברת הבאה, גברת קרן לוי, נשיאת פיוניר, בבקשה

קרן לוי שלו: שלום, שמי קרן, אני נשיאה של חברת הייטק שמעסיקה 1,200 אנשים

קרן לוי שלו:  אם נתרגם את זה לרגע, החברה מפרנסת 1,200 משפחות בישראל באופן ישיר, מכל המגזרים בארץ

קרן לוי שלו:  אני גאה ובאותה נשימה כואבת לייצג את חברותיי וחבריי לתעשיית ההייטק, שהפכה בחודשים ספורים, במשמרת שלך, מספינת הדגל של מדינת ישראל – סמל החלוציות של העידן החדש – לתעשייה שמתדרדרת לסף תהום, מאותתת לעזרה, וסליחה מעומק הלב על הישירות – אתם בוחרים שלא להקשיב

קרן לוי שלו:       זה נהדר ומבורך ששרים מגיעים לוועדה כדי לדבר על ההישגים, ושהמערכת מודדת את עצמה, אבל כמו בכל תהליך, ברטרוספקטיבה קיוויתי וציפיתי לשמוע היום גם ביקורת, נקודות לשיפור

קרן לוי שלו:  כאזרחית אני יושבת פה בתחושה קשה, שהדיון מתקיים כמעט בוואקום, ביקום מקביל

קרן לוי שלו:       כבוד השר, הייתי שמחה אם היית מתייחס לשאלה האם המשרד קיבל חוות דעת להיתכנות של ההוצאה לפועל של התוכנית על רקע הצניחה בהייטק והתפצלות הבורסה הישראלית מאחיותיה

קרן לוי שלו:  הארת זרקור אדיר, ובצדק, על האצת היצוא, אבל באותה הנשימה אתה וחבריך לקואליציה פוגעים בתעשייה שאחראית על כ-50% מהיצוא הישראלי, 30% מתשלומי המיסים, שלך, כבוד השר, היה חלק אדיר בבנייה שלה

קרן לוי שלו:  במקום לתת לה את המינימום ההכרחי – חבר הכנסת אלי דלל דיבר על כתף – במקום לתת לה קרקע יציבה, בחרתם לערער את היסודות שלה, שנבנו פה בעמל רב

קרן לוי שלו:       חברת הכנסת שלי מירון כינתה את זה "הפיל שבחדר"

קרן לוי שלו:  לא מדובר בנתונים יבשים, זו המציאות

קרן לוי שלו:  כל יום אנחנו עדים לעוד ועוד חברות שלא עומדות בסבבי הגיוס, נאלצות לסגור את הפעילות ולפטר את העובדים, או ביזמים שנאלצים לפתוח חברות תחת ישות זרה כדי להבטיח יציבות למשקיעים

קרן לוי שלו:      מי מכם, מכובדיי, היה משקיע במדינה שאין בה יציבות והמשטר דורש לעצמו כוח אין-סופי? מי מכם היה יכול ליצור, להעז, כשהקרקע לא יציבה והאדמה בוערת? מי מכם היה לוקח אחריות להקים פה עסק חדש בתנאים של אפס ודאות? הנתונים נמצאים כאן – יש פה המון נתונים ואני אשמח לחלק לכם אותם – והם מוצגים בפניכם ובפני חבריכם לקואליציה שוב ושוב

קרן לוי שלו:  בבחירה שלכם להתעלם ולהמשיך להכתיב סדר יום הרסני אתם פוגעים בכלכלה כולה, בתקציב המדינה, ביכולת של המדינה להשקיע בחינוך, בתשתיות, בבריאות, בביטחון, בנו, האזרחים, והפגיעה הזאת לא תפסח על אף אחד מאיתנו

קרן לוי שלו:       ברשותכם, אני רוצה להציג עוד דבר אחד קטן, והלוואי שהתמונה הזאת תהדהד לכם בראש, וכן, גנבתי את הקונספט ממישהו אחר

קרן לוי שלו:  תעשיית ההייטק שוקעת, המספרים מדברים בעד עצמם: 80% מהחברות החדשות שהתאגדו ברבעון הראשון של השנה התאגדו מחוץ לישראל, לא בגלל שהן לא ציוניות ולא בגלל שהן לא רוצות לקיים את עצמן פה, אלא כי לא הותרתם להן ברירה

קרן לוי שלו:       יש ירידה של 68% בהיקף ההשקעות בסטרטאפים הישראליים

קרן לוי שלו:  אנחנו כבר לא מדברים על "לתת כתף", אנחנו מדברים על קריאת SOS כבר מזמן, וכל יום שעובר מביא איתו נזק שייקח שנים לשקם

שלי טל מירון: תודה רבה

קרן לוי שלו: עצרו את החקיקה, כי באמת הספינה הזאת טובעת

קרן לוי שלו:  כבוד השר ניר ברקת, אני מניחה שאתה מכיר את המשמעויות היטב מהיום-יום שלך ומהשנים שלך בתעשייה הזאת

שלי טל מירון: תודה רבה לך

הכלכלה ניר ברקת: אני אענה בקצרה: לא קניתי את הארגומנט, אתם מכניסים פוליטיקה לתוך הנושא

הכלכלה ניר ברקת:  עכשיו חזרתי מארצות הברית, ואני יודע היטב שכל האנשים שאני נפגשתי איתם בוול סטריט מאמינים שהשקעה בישראל זה דבר נכון

הכלכלה ניר ברקת:  יכול להיות שיש לך דעה פוליטית אחרת

הכלכלה ניר ברקת:  אני מציע לא לערבב את הפוליטיקה עם כלכלה והייטק

הכלכלה ניר ברקת:  תשקיעו בישראל, נקודה

הכלכלה ניר ברקת:      אני אמרתי בתחילת דבריי שראש הממשלה העביר מסר חד משמעי: שינינו כיוון, שינינו כיוון

הכלכלה ניר ברקת:  ראש הממשלה אומר, על דעת הקואליציה, שאנחנו הולכים על דברים שמוסכמים בהסכמה רחבה

הכלכלה ניר ברקת:  מערכת המשפט במדינת ישראל זקוקה לתיקונים, היא לא מושלמת, אין מערכת מושלמת

הכלכלה ניר ברקת:  לצערי הרב לא שמעתי אפילו דבר אחד שמקובל על יריביי הפוליטיים, לא דבר אחד שהם מסכימים לו, וזה בלתי מתקבל על הדעת

הכלכלה ניר ברקת:       אם את רוצה להיות חברת הכנסת – את מוזמנת

הכלכלה ניר ברקת:  נשאת פה נאום פוליטי חבל על הזמן, ביחד עם חברייך ל"אחים לנשק" תלכו לפוליטיקה, תיבחרו לכנסת ותבואו לכאן מהצד של חברי הכנסת

הכלכלה ניר ברקת:  אבל כיזמי הייטק וכמשקיעים במדינת ישראל, אל תכרתו את הענף שאתם יושבים עליו

הכלכלה ניר ברקת:  כשאני הייתי באופוזיציה ונסעתי לארצות הברית – תמיד ייצגתי את ישראל נאמנה, לא הוצאתי דיבתה של ישראל רעה

הכלכלה ניר ברקת:  התהליך הזה של הרבה פוליטיקה עם העסקים – זה לא בריא

הכלכלה ניר ברקת:       אני כשר הכלכלה עושה הכול בשביל לעזור לתעשיית ההייטק, לייצר אקוסיסטם תחרותי

הכלכלה ניר ברקת:  כל תוכניות העבודה שלנו, הכול, מוכוון לכיוון יצוא ידע ושירותים, שם אתם צריכים להיות שותפים, ולא להתחיל לחפש כל מיני תירוצים פוליטיים

הכלכלה ניר ברקת:      חברים, תצאו מזה, שינינו כיוון

הכלכלה ניר ברקת:  תבינו שיש שינוי במדיניות של הממשלה

שלי טל מירון: תודה, אדוני השר

שלי טל מירון:  אומנם אני יושבת בכיסא המכובד הזה ומשתדלת להיות מאוד ממלכתית, אבל אני חושבת, כמי שמגיעה מעולמות ההייטק, שהאנשים האלה שיושבים פה, ורבים אחרים במדינת ישראל, הם חלוצים ישראלים, פטריוטים - -     

הכלכלה ניר ברקת: חבל על הזמן, אני מעריך את כולם, גם את יריביי הפוליטיים

שלי טל מירון: - - שעושים עבודה מדהימה במדינת ישראל

הכלכלה ניר ברקת: נכון, ואני מדבר עמם כל הזמן

שלי טל מירון: שאפו לכם, ותודה על דברי הטעם שלכם

הכלכלה ניר ברקת: עוד הערה אחת

הכלכלה ניר ברקת:  יש לי המון חברים בהייטק, הם חברים שלי, חלקם יריבים פוליטיים וחלקם לא

שלי טל מירון: הם לעולם לא ירעו למדינת ישראל במכוון

שלי טל מירון:  האמירה הזאת היא לא במקומה

הכלכלה ניר ברקת: סליחה, סליחה, הייתי בחו"ל, ראיתי את ההפגנות נגדי בחו"ל

שלי טל מירון: ההפגנה הייתה נגדך, לא נגד המדינה - -      

הכלכלה ניר ברקת: אבל חברים, זה לא מקדם - - -     

שלי טל מירון: - - והזכות להפגין היא זכות בסיסית בדמוקרטיה, גם פה וגם בארצות הברית

הכלכלה ניר ברקת: אין לי בעיה, אבל גם כשאני הייתי באופוזיציה, בבית – נלחמתי, בחו"ל – הגנתי

שלי טל מירון: אנחנו לא במצב רגיל, אבל בוא נתקדם, אנחנו יכולים לנהל על זה דיון אחר כך

הכלכלה ניר ברקת: נכון

שלי טל מירון: תודה רבה

שלי טל מירון:  הדובר הבא – יאיר בר-און, מנכ"ל TestFairy, בבקשה

יאיר בר-און: שלום לכם, אני יזם הייטק, אני מייצג כרגע את "הפיל שבחדר", את ההייטק

יאיר בר-און:  אנחנו ראינו היום מצגת מאוד מרשימה, ואני חייב להגיד לשר הכלכלה שאני קצת מתרגש לדבר כאן לפניך, כי לא כל יום מדברים לפני שר הכלכלה

יאיר בר-און:  אני מבטיח לא לערב פוליטיקה בשיחה שלי, ואני נורא מבקש: תנסה להקשיב לדברים שאני אומר מדם ליבי, מעומק הלב

הכלכלה ניר ברקת: כל מילה

יאיר בר-און: אתה אחד האנשים היחידים בחדר הזה שבאמת מבין מה קורה כאן, בצד שלי

יאיר בר-און:       דיברנו על נאמנות ועל אזרחות, אז אני אבא לארבעה, שניים מהם חיילים, שירתי 25 שנה במילואים, אני מהאנשים שאתה מחפש

יאיר בר-און:  הקמתי עד היום שלוש חברות, לאחרונה מהן קוראים TestFairy, מכרתי אותה לא מזמן

יאיר בר-און:       כשהקמנו את החברה רשמו אותה בישראל, בשמחה רבה, וכשמכרנו אותה שילמנו הרבה מיסים בישראל, גם זה בשמחה רבה

יאיר בר-און:  אני חייב להגיד, באמת בכעס גדול, שאם היום הייתי מקים את החברה, המשקיעים שלי לא היו מרשים לי לרשום את החברה בישראל, כי היום היציבות בישראל נעלמה, וכלכלה זה מדע שיש בו המון פסיכולוגיה

יאיר בר-און:  אתם צריכים להרגיע את השוק, השוק כרגע רותח

יאיר בר-און:  מי הרתיח את השוק? זה דיון כבר אחר, אבל אתה השר ואתה יכול לפעול בשביל להרגיע את השוק

יאיר בר-און:       אנחנו מזהירים כבר המון זמן משלוש תופעות הרסניות להייטק הישראלי, ושמענו על זה כולנו: יש עצירת השקעות של משקיעים זרים; יש רישום של חברות חדשות בחו"ל במקום בישראל; ויש היפוכי שרוול

יאיר בר-און:  הדברים האלה הם כבר לא אזהרות, זה קורה בשטח עכשיו

יאיר בר-און:       למי שלא מכיר את הנושא, "היפוך שרוול" משמעו שינוי במבנה הבעלות של החברה, שבמקום שהחברה תהיה ישראלית מקימים מעליה חברת אם זרה, והחברה הישראלית הופכת להיות חברת הבת של החברה הזרה

יאיר בר-און:  להפוך את החברה הישראלית לחברה זרה זה אסון לכלכלה הישראלית

יאיר בר-און:  והיום אנחנו דוחקים את החברות הצעירות החוצה, החברות החדשות נרשמות בחו"ל

יאיר בר-און:  אני מניח שיש לכם יותר נתונים, אני רק קורא עיתונים, אתם אלה שקשורים למערכות

יאיר בר-און:   	 המשמעות קשורה לא רק לכספי המיסים שלא יגיעו למדינה

יאיר בר-און:  כשחברת האם היא זרה אז החברה גדלה בחו"ל – כי ההנהלה בחו"ל, השיווק בחו"ל, המכירות בחו"ל

יאיר בר-און:  החברה גדלה להיות יותר זרה ופחות ישראלית

יאיר בר-און:  בעוד חמש שנים, כשהחברות שמוקמות היום יימכרו, אנחנו נבכה שחברות אמריקאיות נמכרות

יאיר בר-און:  אנחנו כולנו נשמע על ישראלים שהקימו חברות אמריקאיות – אבל לא, זה ישראלים שמקימים את החברות כאן, רושמים אותן בחו"ל, ובחמש השנים הקרובות הן יעברו

יאיר בר-און:  חמש שנים זה הזמן הממוצע של סטרטאפ להימכר, אנחנו נשמע על יוניקורנים חדשים שנמכרו ואנחנו נבכה שהחברות האלה לא גדלו בתוך החברות הישראליות

יאיר בר-און:       אני שמעתי אותך, שר הכלכלה, מדבר בישיבה שעברה

יאיר בר-און:  דיברת על הודו ועל מרוקו, אמרת שהיית שם ושמעת שההודים והמרוקאים מאוד מתלהבים מההייטק הישראלי

יאיר בר-און:  אבל אתה יודע יותר טוב ממני שהמשקיעים שלנו הם בארצות הברית, לא בהודו ולא במרוקו, והם עכשיו אומרים לנו לא, הם לא מוכנים להשקיע

יאיר בר-און:  יש יזמים שפרסמו את המכתבים שהם מקבלים מהמשקיעים שלהם, שאומרים את זה בנימוס האמריקאי: "לצערנו הרב, עקב הנסיבות, עקב האקלים, עקב השינויים – אנחנו בחוץ"

יאיר בר-און:  משקיע כזה שאמר "אנחנו בחוץ" – לא יחזור יותר, אנחנו לא נראה אותו יותר בכלכלה הישראלית אף פעם, כי הוא נכווה

יאיר בר-און:       אני מבקש מכם, תסתכלו עלינו, תבינו איפה אנחנו נמצאים, תעצרו את האסון

יאיר בר-און:  המשקיעים מחפשים יציבות וודאות, ואם לא תהיה לנו מערכת משפט עצמאית, לא תהיה כאן יציבות

יאיר בר-און:  אנחנו צריכים לשדר לעולם יציבות וודאות

יאיר בר-און:  תודה רבה

שלי טל מירון: תודה רבה לך

שלי טל מירון:  אתה רוצה להגיב?      

הכלכלה ניר ברקת: תראי, זה אותם דברים כל הזמן

הכלכלה ניר ברקת:  כשאני שואל את המשקיעים האמריקאים "מה קורה? אתם יודעים שכדאי להשקיע בישראל?", אז אומרים לי: "חברים שלנו בישראל מכניסים אותנו ללחץ"

הכלכלה ניר ברקת:  הלחץ הזה בא מהצירים הפוליטיים

הכלכלה ניר ברקת:       אתה יודע מה? אני לא מתווכח, אם לאנשים יש חשש גדול – אני מבין שהם חוששים, אבל אני לחלוטין לא מסכים עם החשש

יאיר בר-און: אני יכול לשאול שאלה רגע? אתה מכיר מה קורה כרגע בהשקעות בהונגריה ובפולין ובטורקיה? הן נעצרו, ושם אין ישראלים שעוצרים את זה

הכלכלה ניר ברקת: לצערי הרב, חלק מחבריי, וסליחה שאני אומר את זה בצורה בוטה – מערבבים פוליטיקה עם כלכלה ומסבירים שהמדינה בסכנה

הכלכלה ניר ברקת:  על איזו סכנה אתם מדברים, חברים? בית המשפט הגבוה לצדק בארצות הברית קיבל כמה החלטות שפתאום הנשיא האמריקאי שואל את עצמו: מה פתאום בית המשפט קובע? אתם יודעים, הרי זה דומה לישראל, אבל הפוך

הכלכלה ניר ברקת:       בדמוקרטיות יש ויכוחים לגיטימיים, פוליטיים

הכלכלה ניר ברקת:  אל תערבבו את הנושא של ההשקעה בהייטק בישראל, אל תערבבו, זה הענף שאנחנו יושבים עליו

הכלכלה ניר ברקת:  מי שחושש מתהליכים כאלה ואחרים, זה כמו לחשוש משדים, אני אומר לכם

הכלכלה ניר ברקת:  תראו מה החליט ראש הממשלה: "שינינו - - -     

יאיר בר-און: זה מזלזל שאתה אומר שאנחנו מפחדים משדים

יאיר בר-און:  אנחנו חיים - - -     

הכלכלה ניר ברקת: לא, סליחה, אני לא חושב שאתם - - -     

שלי טל מירון: נראה לי שזה אנשים מספיק אינטליגנטים ורציניים בשביל שתכבד את האמירות שלהם

הכלכלה ניר ברקת: מכל הלב אני אומר לך, אני חושב שאתם מפחדים משדים

הכלכלה ניר ברקת:  לא יהיה

הכלכלה ניר ברקת:  מדינת ישראל היא דמוקרטיה, היא תישאר דמוקרטיה, היא זקוקה לתיקונים במערכת המשפט – שגם אתם מסכימים שצריך לעשות אותם

הכלכלה ניר ברקת:  אל תערבבו

יאיר בר-און: עזוב רגע את מערכת המשפט

יאיר בר-און:  אני בטוח שאין לנו ויכוח על זה שבכלכלה יש פסיכולוגיה

הכלכלה ניר ברקת: אל תערבבו לי

יאיר בר-און: לא מערבבים, אבל בכלכלה יש פסיכולוגיה וצריך להרגיע את השוק

הכלכלה ניר ברקת: אז תירגע

יאיר בר-און: אני אירגע, אבל אתה שר הכלכלה, תרגיע את השוק, תעזור לנו, אני מבטיח לעזור לך בחזרה

הכלכלה ניר ברקת: זאת הצורה שבה אני מרגיע, אני חוזר על הדברים שאמר ראש הממשלה – "שינינו כיוון"

הכלכלה ניר ברקת:  אתם אולי לא שמתם לב, יש שינוי כיוון, וההחלטה היא לא סלמי - -      

שלי טל מירון: אבל זה מה שאנחנו רואים בפועל, יש חקיקה על השולחן

הכלכלה ניר ברקת: - - ההחלטה היא ללכת על הדברים שהם בהסכמה רחבה, ואם אף אחד מהאופוזיציה לא יבוא ויציע משהו קטן אחד, אנחנו נלך להסכמה רחבה על בסיס - - -   

יאיר בר-און: אבל לא יכול להיות שאתה מדבר על הסכמה רחבה, כשבוועדה לבחירת השופטים סירבתם לבחור את הנציג שלכם

יאיר בר-און:  זו לא הסכמה רחבה

שלי טל מירון: חברים, בואו נעצור, זה ברור שיש כאן מחלוקת מאוד גדולה, גם אני חלק מהמחלוקת

הכלכלה ניר ברקת: זה לא קשור לתוכניות העבודה שלי

הכלכלה ניר ברקת:       עכשיו לגופו של עניין: אנחנו מחויבים לייצר אקוסיסטם תחרותי

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו צריכים להיות תחרותיים בתנאים שאנחנו נותנים, ולאותת לכל החברות והחברים, לכל מדינה ובכל העולם: "חברים, תחזרו לעבוד"

הכלכלה ניר ברקת:  אתם רוצים להתווכח איתנו על הפוליטיקה – זה בסדר

שלי טל מירון: הם לא הפסיקו לעבוד לרגע

שלי טל מירון:  בואו נתקדם, חבל, יש עוד הרבה דוברים

יאיר בר-און: אפשר לדבר איתך אחרי הישיבה, בלי מיקרופונים, חמש דקות?     

הכלכלה ניר ברקת: אני מדבר כל הזמן עם כולם, והתשובה היא כן, בשמחה

יאיר בר-און: תודה רבה

שלי טל מירון: תודה רבה, בואו נעבור הלאה, כי באמת לא נספיק את כל הדוברים

רועי כהן: יש פה גם את ענף המוסכים, זה לא רק ההייטק

שלי טל מירון: בסדר גמור, יש כאן רשימה שלמה של דוברים ואני יודעת לנהל את זה נהדר, תודה רבה

שלי טל מירון:   	 הדובר הבא הוא אדון גיא סולומון

שלי טל מירון:  רק אל תחזרו על עצמכם יותר מדי, אם אפשר, לקצר ולתמצת

שלי טל מירון:  בבקשה, שתי דקות, באמת, יש המון דוברים ואנחנו מסיימים את הישיבה בעוד עשר דקות

גל סלומון: אני אנסה לעשות את זה קצר ולא לחזור על הדברים שכבר נאמרו

גל סלומון:      אז אני מגיע מהעולם - - -      

רועי כהן: אנחנו לא רק מדינת הייטק, יש פה גם עסקים קטנים - - -      

שלי טל מירון: רועי, אתה דיברת, אנחנו נתנו לך המון זמן דיבור - -      

רועי כהן: אבל זה אחד אחרי השני אותו דבר - - -     

שלי טל מירון: - - אנחנו מסתדרים בלנהל את הוועדה, תודה רבה

שלי טל מירון:       גל, בבקשה

גל סלומון: שמי גל, אני הייטקיסט, הקמתי שלוש חברות עד היום

גל סלומון:  אני מגיע מהעולם הטכנולוגי, החברה הראשונה נוצרה בשנת 1999

גל סלומון:  אחת הקרנות הראשונות שבאנו לראות הייתה BRM, באתי והצגתי את התזה בפניך, אחיך היה בחדר - - -      

הכלכלה ניר ברקת: תזכיר לי מה עשית? אני לא זוכר

גל סלומון: חברת Discretix בנתה צ'יפים לעולם הסמארטפון, ניטרה וניהלה את כל תשתית הסקיוריטי

גל סלומון:       אמרת לי: "תספר לי קצת על השירות הצבאי שלך", ואמרתי לך שגדלנו באותה יחידה, עשינו קורס מ"פים, פיקדנו על חיילים, כנראה שכבנו באותם מארבים בלבנון, היינו בכל האינתיפאדות

גל סלומון:  אני שאלתי אותך למה זה חשוב, ואמרת לי ש- BRMמשקיעה ביזמים חזקים עם כושר עמידות

גל סלומון:  אמרתי "אחלה", הצגתי את התיזה, סיפרתי מה זה עולם הסמארטפון, עוד לפני שידענו לקרוא לו סמארטפון

גל סלומון:  אני חושב שאתה אמרת לי אז שאתה לא רואה שזה קורה, כי בטלפונים סלולריים רק יושבים ומדברים, ובסיכומו של דבר BRM לא השקיעה ב- Discretix

הכלכלה ניר ברקת: אז הפסדנו או הרווחנו?     

גל סלומון: מי שהשקיע זה ג'נסיס, פיטנגו - - - הן הרוויחו

הכלכלה ניר ברקת: מצוין, אחלה, אני שמח לשמוע

גל סלומון: אבל לא באתי לדבר על זה

הכלכלה ניר ברקת: אתה מזכיר לי בדיחה: יזם מכר בניין בניו יורק בעשרה מיליון דולר

הכלכלה ניר ברקת:  אחרי שנה בא אליו זה שקנה, אמר לו: "תראה איזה פראייר אתה, מכרת לי בעשרה מיליון דולר והיום זה שווה 20 מיליון דולר"

הכלכלה ניר ברקת:  אמר לו היזם: "את העשרה מיליון דולר האלה לקחתי והשקעתי במקום אחר, ועכשיו זה מעל 100 מיליון דולר"

גל סלומון: בקיצור, אנחנו באנו ודיברנו על איך הטלפונים הולכים לשנות את העולם, ובסיכומו של יום מרכז הפיתוח הגדול שאנחנו רואים על כביש ארבע בצומת רעננה, זו אותה חברה שאני יצרתי בבית בכפר ויתקין

הכלכלה ניר ברקת: יישר כוח

גל סלומון: 	 אבל אני באתי לדבר על תעשיית ההון סיכון, שאותה אתה מכיר בדיוק כמוני

גל סלומון:  גם אני, אחרי שתי חברות, עברתי לתעשיית ההון סיכון וחזרתי לנהל חברות

גל סלומון:  אחד הדברים שאתה יודע, כמו כולם, הוא שאנחנו נמצאים בתעשיית הון סיכון ששונאת סיכון, אנחנו מתעסקים בסיכונים כל היום

גל סלומון:  הדבר היחידי שמשקיע בהון סיכון לא צריך זה שאני אצור לו עוד סיכון – ואתם כרגע יוצרים לנו סיכון אדיר

גל סלומון:       אני לא בא לכאן עם אג'נדה פוליטית

גל סלומון:  אני בא לכאן עם ארבע חברות, עם אינספור פעילויות שאני מסתכל עליהן, ואני אומר לך בצורה ברורה: אנחנו על שפת התהום

גל סלומון:  אף אחד לא מכניס כאן רוח עכורה, אני מסתכל על הנתונים עצמם

גל סלומון:  היינו ב-21 במאי בכנס מנכ"לים, לא רחוק מכאן

גל סלומון:  חבר הכנסת ביטן נכנס לשבע דקות ואמר "חברים, אני באתי לכאן להגן על שוק ההייטק"

גל סלומון:  מאז עבר חודש וחצי ואנחנו רואים את התהום הולכת ומעמיקה

גל סלומון:       אחד הדברים שאני בא ואומר לך בצורה ברורה: אנחנו באנו לכאן, אני באתי לכאן, לוועדה הזאת, לעזור

גל סלומון:  לא באתי לכאן בשביל שום אג'נדה פוליטית, לא באתי לקדם שום דבר

גל סלומון:  המנוע של מדינת ישראל, מנוע הצמיחה, ואתה יודע את זה בדיוק, כמו כולם, ויותר טוב מכולם – הוא ההייטק

גל סלומון:  אם לא נתמוך בו – לא יהיה כאן הייטק

הכלכלה ניר ברקת: חד משמעית צריך לתמוך בו, איזו שאלה, אתה שמת לב למצגת

הכלכלה ניר ברקת:  אני מסתכל קדימה, אנחנו רוצים כל שנה להסב אחוז כלשהו מעבודות אחרות, מכוח העבודה בישראל, לכיוון ההייטק

הכלכלה ניר ברקת:  תוך 15 שנה אנחנו צריכים להגיע לכ-25%, על חשבון חו"ל

הכלכלה ניר ברקת:  כל תוכניות העבודה שלנו מכוונות לשם

גל סלומון: כרגע כל ארבעת הדוחות שאני מחזיק מול עיניי מצביעים על מגמה בדיוק הפוכה, וזה הזמן לעצור

הכלכלה ניר ברקת: בסדר, אתה שאלת מהי המדיניות, והמדיניות היא לתמוך ולעזור, לעשות כל מה שאנחנו יכולים

הכלכלה ניר ברקת:      אני רוצה לומר לך, אני אמרתי את זה בהתחלה, וגם לקולגות שיש להם אולי דעה אחרת

הכלכלה ניר ברקת:  אני מאמין בכל ליבי שהדברים שאנו מבקשים לעשות, התיקונים, הם נכונים

הכלכלה ניר ברקת:  אבל יש עוד פרמטר אחד שצריך להביא אותו בחשבון, וזו אחדות עם ישראל

הכלכלה ניר ברקת:       אני רוצה רגע לשתף אתכם במושג מהתקופה שניהלתי עשר שנים, כראש העיר ירושלים, גם את החברות והחברים מ"אחים לנשק" ואחרים

שלי טל מירון: הם לא מ"אחים לנשק", הם מההייטק

הכלכלה ניר ברקת: בסדר, גם וגם

הכלכלה ניר ברקת:  זו לא בושה

שלי טל מירון: אני גם עשיתי המון שנים מילואים, אני לא מתביישת בזה, אני גאה בזה מאוד

שלי טל מירון:  אני גם גאה ב"אחים לנשק" על המילואים שהם עושים, הם אנשים מצוינים

הכלכלה ניר ברקת: אין שום בעיה, גם אני, אני לא מתווכח

רמי בז׳ה: אנחנו פה כולנו אחים למשק, כבוד השר, כולנו אחים למשק – ההייטק, הלואו-טק, כולנו אחים למשק

יאיר בר-און: ניר, גם אתה אח לנשק, אין ברירה

שלי טל מירון: רמי, תכף זכות הדיבור תהיה שלך

שלי טל מירון:  חברים, בואו רגע נאפשר לשר להשיב, תודה

הכלכלה ניר ברקת: מושג חשוב זה מושג שנקרא "סטטוס קוו"

הכלכלה ניר ברקת:  יש כל מיני פרשנויות

הכלכלה ניר ברקת:  אני אתן לכם את הפרשנות שלי, כראש העיר ירושלים, לסטטוס קוו

הכלכלה ניר ברקת:  עשור בשנים היו אצלי 31-30 חברי מועצה, עשינו שינויים מאוד גדולים, אבל הסטטוס קוו זה פשרות חברתיות במקום שאי-אפשר לגשר על אידיאולוגיות

הכלכלה ניר ברקת:  אין סיכוי לגשר בין חרדים לחילונים בשאלה מי צודק; אין סיכוי לשכנע בין ימין לשמאל; לעיתים אין סיכוי לשכנע בין יהודים לאחרים, לא יהודים

הכלכלה ניר ברקת:       השאלה היא איזה פשרות חברתיות עושים במטרה לחיות ביחד

הכלכלה ניר ברקת:  ואני שם את זה גבוה על סדר היום

הכלכלה ניר ברקת:  אנחנו היום במשבר לאומי, כולנו יודעים את זה, מבינים את זה, והשאלה היא איזה פשרות עושים בשביל לחיות ביחד

הכלכלה ניר ברקת:  כל אחד בטוח שהוא צודק, אני לא מתווכח

הכלכלה ניר ברקת:  גם אני יודע ובטוח שאנחנו צודקים

הכלכלה ניר ברקת:  אבל זו לא השאלה, השאלה היא איך חיים פה ביחד

הכלכלה ניר ברקת:      בתחום הכלכלי אמר ראש הממשלה: "חברים, אנחנו שינינו כיוון, הולכים לכיוון של הסכמות רחבות ככל שניתן"

הכלכלה ניר ברקת:  זה לא אומר אפס שינויים

הכלכלה ניר ברקת:  מי שחושב שיהיו אפס שינויים, הוא לא מבין על מה הוא מדבר

הכלכלה ניר ברקת:  זה כן אומר שינויים בהסכמה

הכלכלה ניר ברקת:       לא לכולם נפל האסימון שאנחנו שינינו פאזה

הכלכלה ניר ברקת:  את כל מה שאני שומע כאן צריך לשים בצד ולהתעסק בדברים שכולנו מסכימים עליהם, וזה איך מקדמים את ההייטק, איך מייצרים יציבות, איך מגדילים את הכלים, בזה אני עסוק כשר הכלכלה והתעשייה, במודל הפורטריאני ובדברים אחרים, שם אנחנו צריכים ללכת ביחד

הכלכלה ניר ברקת:       תשתלטו על הפחדים שלכם, שאולי הם היו נכונים קודם, אבל הם לא נכונים היום

הכלכלה ניר ברקת:  אגב, אני חושב שהם לא היו נכונים גם קודם, אבל זה לא משנה

הכלכלה ניר ברקת:  לאור שינוי הכיוון, חבר'ה, אני מבקש שייפול לכם האסימון, אנחנו רוצים להתקדם איתכם

שלי טל מירון: תודה, אדוני השר

שלי טל מירון:  אני שותפה לפחדים ולא נרגעתי, אבל זה בסדר, זו רק אני

שלי טל מירון:       בואו נתקדם, ניתן למר רמי בז׳ה מפורום העצמאים מבית ההסתדרות לדבר

שלי טל מירון:  בבקשה

הכלכלה ניר ברקת: לזה שהוציא הודעה לעיתונות לפני שהוא דיבר?     

שלי טל מירון: אין לי מושג מה הוא הוציא, הוא נרשם לזכות הדיבור

רמי בז׳ה: תודה רבה לכבוד היושבת-ראש, חברת הכנסת שלי טל מירון, כבוד השר - - -      

שלי טל מירון: רק קצר בבקשה

רמי בז׳ה: ברור שזה יהיה קצר, אני גם לא רוצה לחזור על דברים שנאמרו כבר על ידי המגזר העסקי ועל ידי רועי וכו'

רמי בז׳ה:       אני, ברשותך, כבוד השר, רוצה לדבר על העצמאי הקטן – הפרילנסר

רמי בז׳ה:  אנחנו הקמנו בבית ההסתדרות את חטיבת הפרילנסרים בפורום העצמאים בדיוק בשביל לדאוג לרשת הביטחון

רמי בז׳ה:  אני לא ראיתי את זה במצגת, ראיתי הרבה מאקרו כלכלה, ראיתי הרבה התייחסות להייטק וכו'

רמי בז׳ה:       עזוב פוליטיקה, אנחנו כולם אחים למשק, נכון או לא? כולנו אחים במשק, כולנו, הייטק לואו-טק וכו', מכל המגזרים, משלמים את המיסים ועם זה אנחנו ממלאים את אוצר המדינה ואת קופת המדינה

רמי בז׳ה:       אתה יודע כבעל עסק – ואתה יודע את זה גם כראש עירייה לשעבר – שבסוף, בנקודת הקצה, הפרילנסר עובד עם חשבונית

רמי בז׳ה:  בחשבונית הזו הוא גובה אוטומטית 17% מע"מ עבור המדינה, הוא גובה בשבילכם, בשביל האוצר, ומעביר אליכם

רמי בז׳ה:  אחר כך הוא לוקח את החשבונית, את מה שנשאר, גוזר אותה לשניים ומעביר לכם חצי

רמי בז׳ה:  אני לא ראיתי בשום מקום התייחסות לפרילנסר, לעצמאי הקטן

רמי בז׳ה:       אנחנו כבר שנתיים נלחמים על קבלת רשת ביטחון בשעת חירום, אחרי השנתיים האלה שעברנו

רמי בז׳ה:  לא ראיתי את ההתייחסות הזו, ואני חושב שאתה יודע, גם כבעל עסק, וכולנו יודעים, שהדבר הכי חשוב בעסק זה הלקוח

רמי בז׳ה:  אני מפיק אירועים, מופעים, פסטיבלים

רמי בז׳ה:  לא מעניין אותי האומן על הבמה, ההגברה, התאורה, התפאורה, כי אלה לא משלמים לי

רמי בז׳ה:  מי שמשלם לי זה הקהל, ולכן הקהל מעניין אותי

רמי בז׳ה:  בכל עסק, הלקוחות הם אלה שמעניינים

רמי בז׳ה:  ואנחנו הלקוחות שלכם, של משרד האוצר

רמי בז׳ה:  הייתי מעדיף אותך במשרד האוצר יותר מאשר במשרד הכלכלה, אבל אני גם אומר לך שלא רק שאתם לא מטפחים את הלקוחות שלכם, אתם דורכים עליהם, כי לפרילנסר בנקודת הקצה אין שום זכויות, אפס

רמי בז׳ה:      ישבתי עם חבר הכנסת ביטן ושאלתי אותו: "תגיד לי בבקשה, מה הזכויות על החובות שאני משלם? לקחתי את החשבונית שלי, שילמתי מע"מ, שילמתי מיסים

רמי בז׳ה:  עכשיו רק תגיד לי מה אני מקבל עבור זה"

רמי בז׳ה:  אפס זכויות

רמי בז׳ה:      בכל פעם שאנחנו יושבים בישיבות ועדת כלכלה כאלה בחמש-שש השנים האחרונות, תמיד מביאים לנו את אלה מהעסקים הקטנים, מהתוכניות

רמי בז׳ה:  אני רוצה להגיד לך, גברתי מהתוכניות: לא יכול להיות שאנחנו, הפרילנסרים הקטנים, נותנים שירות, והמוסדיים, הרשויות, כולם, משלמים לנו שוטף פלוס נצח, אבל הבנק נותן לנו ריבית רצח

רמי בז׳ה:  קשה להיות עצמאי קטן במדינת ישראל, אני כבר לא מדבר על בעל עסק, על מעסיק עובדים, אני מדבר על הפרילנסר

רמי בז׳ה:       אני מבקש ממך, כבוד השר, ומהוועדה הזו כולה, תתייחסו בבקשה להצעת החוק שאנחנו כתבנו על רשת ביטחון לשעת חירום, מנגנון לחיצת כפתור

רמי בז׳ה:  לפחות את הוודאות הזו אתם תיתנו להרבה מאוד עצמאים במדינת ישראל, שהם כאמור הקטר של הכלכלה

רמי בז׳ה:  תודה רבה

הכלכלה ניר ברקת: אני בהחלט מוכן להסתכל על ההצעות לשיפור

הכלכלה ניר ברקת:  אני מניח שחלק גדול מהעניין הזה הוא גם מול האוצר, אבל אני בהחלט מוכן להסתכל

הכלכלה ניר ברקת:  כנסו אליי, תציעו הצעות

הכלכלה ניר ברקת:  ובואו נראה איך אנחנו יכולים לעזור

שלי טל מירון: תודה רבה

שלי טל מירון:  אני רוצה להודות לכבוד השר, שהגיע ונתן סקירה וענה

שלי טל מירון:  לצערנו הוא צריך לסיים מפאת קוצר הזמן, אז אני מתנצלת בפני הדוברים הנוספים שלא הספיקו

שלי טל מירון:  זמן הישיבה הסתיים והייתה כאן רשימת דוברים באמת מאוד ארוכה

הכלכלה ניר ברקת: טוב, נשאיר לפעם הבאה - - -     

שלי טל מירון: בדיוק, אני אבקש מיושב-ראש הוועדה - - -     

רועי כהן: רגע, אדוני השר, יש ענף שלם שהוא על סף קריסה, ענף המוסכים

רועי כהן:  הגיע לפה רונן לוי - -     

שלי טל מירון: הוא בהחלט רשום

רועי כהן: - - אני מבקש שתשמע אותו, כי לא יכול להיות - - -     

שלי טל מירון: בסדר, רועי, ניתן לו דקה לדבר

קריאה: 	 רועי, מה איתנו? זה לא חשוב?     

שלי טל מירון: כולם חשובים, כולם חשובים, בואו ניתן דקה ונסיים את הישיבה

רונן לוי: תודה רבה, כבוד השר, כמובן אנחנו גם משתתפים בברכות ובתוכניות

רונן לוי:  אני רוצה להגיד לך שבתחום הביטוח ומוסכי ההסדר אנחנו בשנה האחרונה נמצאים בסכנת סגירה, או מה שנקרא "מתקפת סגירת המוסכים", דחיקת מתחרים

רונן לוי:      לצערי, רשות התחרות היא אקטיבית

רונן לוי:  אם עד עכשיו היא הייתה פסיבית לגבי כל מה שקורה בשוק הזה, אז נכון להיום היא אקטיבית בעזרה שלה לרשות שוק ההון ולחברות הביטוח בלסגור עכשיו מאות מוסכים ולתת רק לכ-200-130 מוסכים לעבוד, ולסגור בכלל את האופציה של הצרכן לבחור במוסך

רונן לוי:       אם פעם היה אפשר לבחור ולשלם יותר – שגם זאת עוולה שהיה צריך לתקן אותה מזמן – במוסך שהוא לא בהסדר, היום כבר משווקים תוכניות סגורות שאומרות שאם אתה עכשיו מתקן את האוטו במוסך שלא בהסדר אז אין לך בכלל ביטוח - - -     

אליהו דלל: 	 זה הופך להיות כמו קרטל, אדוני השר - - -         

רונן לוי: זה לא "הופך", זה קרטל

אליהו דלל: רגע, אני אעזור לך

אליהו דלל:  אני ביקשתי דיון דחוף בנושא הזה

רונן לוי: עכשיו - - -     

הכלכלה ניר ברקת: 	 אין טעם להיכנס לפרטים עכשיו, אבל נושא הרכב זה נושא שעולה לנו לסדר היום - -     

רונן לוי: אנחנו לא "נושא", אנחנו בני האדם שעכשיו הולכים לסגור את העסקים שלהם

רונן לוי:  האנשים שלנו בפאניקה

הכלכלה ניר ברקת: - - כדי ללמוד אותו

רונן לוי: יש לי מאות עסקים בפאניקה, בצדק

הכלכלה ניר ברקת: הבנתי

רונן לוי: פשוט סוגרים להם את הביזנס, מונעים את הכניסה אליהם, זה פשוט מטורף

שלי טל מירון: בוא ניתן לו להשלים, תודה

הכלכלה ניר ברקת: אין בעיה, אנחנו נלמד את הנושא ונראה איך אפשר לעזור

הכלכלה ניר ברקת:  אני מבין את המצוקה

שלי טל מירון: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה

הכלכלה ניר ברקת: תודה רבה