ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 88, 2023-07-11 00:00

ישראל אייכלר: ברוכים הבאים לדיון בנושא הקופאים והקופאיות שגובים מהם, הרשתות הגדולות, על טעויות ועל חסרים בקופה

ישראל אייכלר:  יש לנו פה שני דיונים שמשתלבים לדיון אחד

ישראל אייכלר:  דיון אחד הוא הצעה לסדר יום, השלמת חוסרי קופה ממשכורות הקופאיות

ישראל אייכלר:  הסדר הוא כזה, הסעיף הראשון שאנחנו נדון בו זה בקשה לדיון לפי סעיף 111 לתקנון הכנסת של קבוצת חברי כנסת שנקרא עושק קופאים וקופאיות על ידי רשתות גדולות

ישראל אייכלר:  הנושא השני זה הצעה לסדר היום של חברת הכנסת נעמה לזימי, צגה מלקו ואחרים על השלמת חוסרי קופה ממשכורות הקופאיות

ישראל אייכלר:  רשות הדיבור למציעה הראשונה, נעמה לזימי, בבקשה

נעמה לזימי: תודה רבה, כבוד יו"ר הוועדה, ואני גם מודה לך שלמרות הזמנים הדיון זה כן התקיים ולמרות העת הזו, שהיא מעט לחוצה, עדיין חשוב לקיים את הדיון הזה שמהווה את ה - - -     

ישראל אייכלר: את יודעת שהיום היה שעות ארוכות על חוק הנכים? סיימנו את זה רק לפני רבע שעה

נעמה לזימי: אז בכלל, אני חושבת שזה חשוב מאוד

נעמה לזימי:  הנושא הזה, אני חושבת שהוא לא סתם נגע להרבה מאיתנו שגם נמצאים בכל הקשת הפוליטית, גם מי שלא פה, אבל גם מי שפה, והוא לא חדש לצערי, יו"ר הוועדה

נעמה לזימי:  אנחנו כבר יודעים שתקופה ארוכה, ואני סיפרתי את זה גם במליאת הכנסת, סיפור אישי, לפני כעשור אחותי הייתה קופאית במגדל העמק ב'אושר עד'

נעמה לזימי:  היא חזרה יום אחד להורים מאוד נסערת כי לקחו 100 שקלים מאם יחידנית בגלל שהיה שטר מזויף

נעמה לזימי:  היא בכתה שם וכולם, מאוד כאב להם על המצב

נעמה לזימי:  ואז אני תופסת את הראש ואומרת, זה היה לפני עשור, הסיפור הזה כשהכרתי אותו, איך זה קורה היום? לא חוקי, לא מוסרי, לא הגיוני

נעמה לזימי:      אני חושבת, יו"ר הוועדה, שבנושא הזה אפשר להגיע לפתרון

נעמה לזימי:  נשמע את משרד הכלכלה, אפשר אכיפה, בקרה, טיפול ויד קשה מול עושק של אנשים הכי מוחלשים

נעמה לזימי:  למה מוחלשים? כי אנחנו יודעים היום ששכר המינימום הוא באמת עלוב, הוא באמת קשה, לא הגיוני לקחת את המעט של המעט מהאנשים האלה

נעמה לזימי:  ואתה יודע מה עוד יותר כואב? רווחי השיא של הסופרים לא נתפסים היום, כולנו משלמים היום את הסל היקר בסופר והם לוקחים מהכיס של הכי הכי מוחלשות

נעמה לזימי:      אני חושבת שמפה לא רק צריכה לצאת קריאה, אלא גם צריכה לצאת פעולה

נעמה לזימי:  אני אגיד לך שבנושא הזה לא תהיה אופוזיציה ולא תהיה קואליציה, אנחנו יכולים לעשות את זה פה ביחד, יחד עם צגה, אפרת, חילי שפה ולראות איך אפשר לפתור אחת ולתמיד תופעה שמתקיימת יותר מדי שנים בלי שמשהו נעשה

נעמה לזימי:  אז תודה לך

ישראל אייכלר: בבקשה

ישראל אייכלר:  הדוגמה שהבאת, את יודעת להביא את הדבר הכי מקומם

ישראל אייכלר:  כי אם מישהו מתווכח איתי על כסף שחסר יש ויכוח, אבל כסף שהיא לא בדקה אם זה מזויף או אמיתי, איך כתוב? אין הדעת סובלתן

נעמה לזימי: אחותי, הראיתי לה את הנאום במליאה ואמרתי לה: תראי, הזכרתי אותך, נטע, אז היא אמרה לי, איך זכרת את זה? אמרתי לה: זה כל כך היה נורא שזכרתי את הסיפור הזה

ישראל אייכלר: אי אפשר לשכוח דבר כזה

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת צגה מלקו, בבקשה

צגה מלקו: קודם כל, אדוני היושב ראש, באמת תודה לך שאתה מקיים את הדיון הזה למרות התקופה המאוד צפופה לפני הפגרה, גם הבוקר עם הנכים, אתה עושה את זה באמת בהתמדה עם הרבה סבלנות, אני מאוד מאוד מעריכה, תודה לך

ישראל אייכלר: תודה רבה

צגה מלקו: העניין של הקופאיות, באמת זה זועק לשמים

צגה מלקו:  קודם כל זו עבירה על החוק ובנוסף הרשתות הגדולות מגלגלות מאות מיליונים, חלקם אפילו מיליארדים, לקחת מקופאיות קטנות כשחסר כסף בסוף היום? מי הקופאיות האלה, חבר'ה? הקופאיות האלה הן אוכלוסיות מוחלשות, יוצאות אתיופיה, חרדיות, ערביות, וגם באופן כללי אוכלוסיות מוחלשות

צגה מלקו:  גם השכר שלהן כל כך נמוך, מאוד נמוך, פחות משכר המינימום

צגה מלקו:  לקחת מהן זה באמת לא ערכי, זה לא מוסרי וזה כואב

צגה מלקו:       בנוסף לזה זו עבירה על החוק, לכן אני חושבת שמשרד העבודה צריך לאכוף את זה, להעניש אותם

צגה מלקו:  כל רשת שלוקחת את הכסף, אפילו רמי לוי, רמי לוי בכלל אמר שאם הוא לא ייקח את הכסף הזה הוא יפסיד

צגה מלקו:  באמת? לרמי לוי יש כל מאה מטר יש לו סניף, מקופאיות לקחת את זה?      

ישראל אייכלר: אני מעדיף לא לדבר בשמות כי אחר כך מישהו יצטרך לספר את כל הזכויות של רמי לוי ואין לי זמן לזה

צגה מלקו: לא, אני הלכתי לפי הכתבה, זה התפרסם ב-YNET

ישראל אייכלר: על כתבה בוודאי אסור לסמוך, חשבתי שמעובדות

צגה מלקו: לא, אני הולכת לפי הכתבה

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על עיקרון של מעסיקים שלוקחים מהעובדות וזו שערורייה לכשעצמה, לא משנה איך קוראים לו

צגה מלקו: אני מסכימה, אני הלכתי לפי הכתבה, YNET חשפו את זה

צגה מלקו:  בנוסף, לא רק הקופאיות ברשתות הגדולות, זה גם בתחנות דלק

צגה מלקו:  בתחנות דלק הצעירים שעובדים שם כעבודה מועדפת, זה אותו סיפור, זה קרה להם והם סיפרו

ישראל אייכלר: המתדלק צריך להוציא מכיסו?      

צגה מלקו: בדיוק, המתדלק

ישראל אייכלר: יש מקרים שאת יודעת?      

צגה מלקו: כן, יש מקרים

צגה מלקו:  הנה, אחד מהעוזרים שלי פה, הוא יכול לספר את זה

צגה מלקו:  דברים כאלה קיימים

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת לספר? סיפור אישי שלו?      

צגה מלקו: כן

ישראל אייכלר: אז תתיישב ליד הכיסא ואחר כך תספר

צגה מלקו: יש מקום לאכוף את זה, זו עבירה על החוק ושר העבודה צריך לקחת את זה ולהתחיל בענישה או באכיפה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת אפרת רייטן

אפרת רייטן: תודה רבה, אדוני היו"ר, תודה רבה גם לחברי חבר הכנסת חילי טרופר ולשאר חברי ועדת העבודה והרווחה שחתמו על המכתב בפנייה אליך, אדוני היו"ר, לקיים את הדיון הזה של עושק קופאים וקופאיות על ידי רשתות גדולות

אפרת רייטן:  זה היה נושא המכתב שלנו, אנחנו מודים לך שבאמת נעתרת לקיום הדיון הזה והצטרפנו לחברות הכנסת החרוצות והמצוינות, נעמה לזימי וצגה היקרה

אפרת רייטן:       וגם לך, חנה, אני רוצה לומר תודה רבה, ולעורך הדין איתן, תודה רבה לשניכם שגם פעלתם ופועלים עדיין בתובענה ייצוגית, ככה אני מבינה, כדי לנסות ולעשות סדר, לא רק עבורך אלא עבור רבים אחרים

אפרת רייטן:  בדיוק תובענה ייצוגית זה המקום הנכון ללכת ולעשות שם איזה שהוא טיפול רוחבי וגדול

אפרת רייטן:       אדוני היו"ר, אני רוצה לומר שני דברים בעניין הזה, ממש ממש בקצרה, שניהם קשורים ליהודי ודמוקרטי

אפרת רייטן:  נדמה לי שאין יהדות בלי מוסר, חייב להיות, הרי זה ממש התשתית שלנו

ישראל אייכלר: אני יכול לצטט לך פסוקים מפורשים בתורה שאומרים את זה

אפרת רייטן: בבקשה, תביא אחד שממש –      

ישראל אייכלר: לא תעשוק שכר שכיר, פסוק מפורש בתורה

אפרת רייטן: בבקשה, נגמר הסיפור, אין יותר מזה

אפרת רייטן:  אז גם מבחינת היהדות זה ברור שמדובר כאן בחוק

ישראל אייכלר: יש עוד פסוקים

אפרת רייטן: לא, אני מתה על זה, זה מעולה

אפרת רייטן:  אני אצטט לך את החוק, אתה את זה ואני את זה

אפרת רייטן:  בחוק הגנת השכר, מי קבע את החוק הזה? אנחנו, המחוקקים, לא ינוכה משכר עבודה אלא הסכומים האלה, ויש לך כאן רשימה של איזה סכומים ינוכו משכר עובד

אפרת רייטן:  זה נכון שיש לנו חובה שהיא כמובן חובה לנכותו, שמותר לנכותו על פי חיקוק, ויש לך תרומות שהעובד הסכים בכתב כי ינוכו, לא מדובר כאן בתרומה כמובן, ודמי חבר בארגון ותוספת לדמי חבר וכו'

אפרת רייטן:       ברור לחלוטין, אני לא חושבת שבכלל יכולה להיות פה מחלוקת שאסור על פי חוק לעשות את המעשה הזה ולקחת, ממש לקחת ולגזול את החוסרים האלה של הקופה

אפרת רייטן:  יבואו מי שיטענו ויגידו, אבל זה חלק מההסכם, יושבת קופאית או קופאי והם חתמו על הסכם, בהסכם כתוב סעיף שבו אם יש חוסרים בקופה אתה תיקח את זה על עצמך

אפרת רייטן:  כולם יודעים, וגם ברשתות יודעים שהסעיף הזה הוא בטל, הוא לא חוקי, זה עושק, זה ניצול מעמד

ישראל אייכלר: כעורכת דין, יש איזה סעיף שאוסר הסכם, איך מגדירים הסכם עוול כזה? יש הסכמים בלתי חוקיים, איך קוראים לזה?      

אפרת רייטן: שנוגד את תקנת הציבור

ישראל אייכלר: לא, יש מושג שלמשל אני חותם עם מישהו הסכם שהוא מוכר לי את הדירה ב-1,000 דולר והדירה שווה מיליון אז ההסכם במהותו בלתי חוקי

קריאה: חוסר תום לב

ישראל אייכלר: לא, יש הגדרה

ישראל אייכלר:  טוב, אני אלמד משפטים ואני אביא לכם

אפרת רייטן: מה שאני באה לסכם זה שמכל בחינה שהיא, ואגב גם בעלי הרשתות והמכולות יודעים את זה היטב בעצמם, אבל לא אכפת להם לשאת בקנסות האלה כי פעם בכמה זמן הם מקבלים איזה קנס, אבל ככה הם יכולים לסגור את החודש, יש להם הסכם, הם כאילו מכוסים

אפרת רייטן:  לא באמת, כי הקנסות האלה הרי ניתנים, אנחנו יודעים את זה, ואנחנו באים להתריע כאן מפני תופעה ואני חוזרת למקום שלנו כמחוקקים, עם הסמכות והכוח שיש לנו, את בתי המשפט נשאיר לבתי המשפט, אנחנו נהיה כאן כמחוקק, רואים כאן עוול, רואים כאן אי אכיפה או כל דבר אחר, לעשות שימוש בכוח שלנו בצורה המיטבית ביותר, א', שהחוק הזה באמת ייאכף בצורה הטובה ביותר, ואם צריך לתקן אותו ולהחמיר את הסנקציה שיש בחובו זה מה שנעשה, כדי לעצור את העוול הזה

ישראל אייכלר: אני רוצה לומר כבר עכשיו, כשאני מניח שאני מייצג את כל חברי הכנסת פה, שאנחנו לא מדברים על מישהי שלקחה לכיסה מתוך הקופה והכניסה לארנקה, זה ברור

ישראל אייכלר:  מדובר פה באנשים שאו שהקונה טעה או שהחשבון לא הסתדר, ואני הבאתי דוגמה, אצלי בארנק הקטן שלי, תמיד אני לא יודע איפה חסר לי איזה 50 שקל, כך שזה דבר מאוד מאוד אנושי

ישראל אייכלר:  על זה אנחנו מדברים, לא על שום ניסיון לקחת - - -     

אפרת רייטן: בוודאי, כי ברגע שיש גניבה ממעסיק אז יש את הדין הפלילי ואת חוק העונשין

אפרת רייטן:  אתה יודע מה עושים למי שגונב

ישראל אייכלר: כן, ואנחנו לא באים להגן על דבר כזה

ישראל אייכלר:  חבר הכנסת טרופר, בבקשה

חילי טרופר: צוהריים טובים, שלום לכולם

חילי טרופר:  תודה, אדוני היושב ראש, על הכינוס של הוועדה, תודה לאפרת, לנעמה ולצגה ולכל השותפות

חילי טרופר:  אני רק אוסיף, הרי ברור שאנחנו פה מכיוון שמדובר גם ככה בעובדים שבאמת גוזלים להם את כבשת הרש

חילי טרופר:  אלה אנשים במשמרות בדרך כלל, שכר מינימום, שכר שעתי נמוך, תנאים לא פשוטים

חילי טרופר:  הייתה תקופה שאפילו הייתה פה מריבה גדולה והצליחו לדאוג שהם בכלל יישבו

חילי טרופר:  פעם חשבו שהנשים האלה גם צריכות לעמוד

ישראל אייכלר: כן, מותר להזכיר את חברת הכנסת שלי יחימוביץ'

חילי טרופר: והאחריות שלנו, אנחנו נציגי הציבור, דווקא בשביל האנשים האלה, כדי להשמיע את הקול של מי שכמעט אף פעם לא יכול להשמיע את הקול שלו, בשביל האנשים ששקופים, שהם ייראו פה ושהם יישמעו פה

חילי טרופר:  אני יודע שתופעת הניכויים אסורה על פי חוק הגנת השכר ועדיין התופעה הזאת קיימת ובעובדה חייבים לעצור אותה

חילי טרופר:      קראתי את התשובות של המעסיקים שטענו שהם מתנהלים על פי החוק והם עושים זאת רק כפתרון אחרון, אבל בסוף בשורה התחתונה יש בקצה אנשים ונשים מוחלשים שגם המעט של המעט שיש להם נגזל מהם

חילי טרופר:       אדוני, ציטטת מקודם פסוק, אז יש בספר ויקרא, לֹא תַעֲשֹׁק שָׂכִיר עָנִי וְאֶבְיוֹן מֵאַחֶיךָ אוֹ מִגֵּרְךָ אֲשֶׁר בְּאַרְצְךָ בִּשְׁעָרֶיךָ

חילי טרופר:  טו בְּיוֹמוֹ תִתֵּן שְׂכָרוֹ וְלֹא תָבוֹא עָלָיו הַשֶּׁמֶשׁ כִּי עָנִי הוּא וְאֵלָיו הוּא נֹשֵׂא אֶת נַפְשׁוֹ וְלֹא יִקְרָא עָלֶיךָ אֶל יְהוָה וְהָיָה בְךָ חֵטְא

חילי טרופר:  אליך הוא קורא את נפשו, שזה ביטוי מאוד עמוק, זה הנפש שלו ממש מתחננת אלינו ואני חושב שנפשם קוראת לכולנו פה, אז אנחנו שומעים את זעקתם ועכשיו האחריות שלנו היא לוודא שגם כבודם וזכויותיהם נשמרים

ישראל אייכלר: טרופר, ביומו תיתן שכרו, גרמת לי לספר סיפור קצר

ישראל אייכלר:  אני עבדתי בחנות של אמא שלי, היא מכרה רהיטים

ישראל אייכלר:  הבנות של הרב אלישיב ז"ל באו לקנות לו מתנה, מה שנקרא עמודון, אני לא יודע אם היום זה קיים, אבל זה עמודים ולמטה ארוניות ועל העמודים שמים ספרים

ישראל אייכלר:  אני הייתי זה שלקח את הסחורה לבית של הרב אלישיב והמרכיב היה צריך לבוא בערב

ישראל אייכלר:       זה היה בצוהריים

ישראל אייכלר:  לפנות ערב, לפני השקיעה, אמא שלי יושבת בחנות ואנחנו רואים ממול את הרבנית אלישיב עם נעלי הבית, אישה מבוגרת, מגיעה ממרחק, מסוף מאה שערים עד גאולה, ואמא שלי אומרת: יש איזה בעיה עם הארונות של הרב אלישיב? אני רואה את הרבנית מגיעה פה, משהו קרה? אמרתי: לא, הכול היה שלם, הבאתי, סחבתי, העליתי, הכול בסדר

ישראל אייכלר:  הרבנית נכנסת, אמא שלי אומרת: הרבנית, מה קרה? אז היא אמרה, לא תאמיני, הרב אומר שאסור להרכיב את הארון לפני שמשלמים לאיש שהעלה את הסחורה לבית, למוביל, אז אמא שלי אומרת: זה כלול במחיר, הבנות שילמו מתנת פורים, עשינו צ'קים, תשלומים וההובלה נכללה במחיר, ההרכבה משלמים למרכיב

ישראל אייכלר:  אז היא אומרת: לא, הרב אומר שאת הסחורה מותר לתת בתשלומים ובצ'קים, אבל המוביל ביומו תיתן שכרו, עד השקיעה הוא צריך לקבל את דמי ההובלה

ישראל אייכלר:       אז אמא שלי הייתה צריכה לחשב, זה היה 15 לירות, אני זוכר את זה כמו עכשיו, אז את ה-15 לירות האלה היא שילמה והשאר נשארו בצ'קים

ישראל אייכלר:  אמרתי לאמא שלי שנצטרך להוציא מהצ'קים, מהסכום הכולל, את ה-15 לירות האלה

ישראל אייכלר:  אבל הרבנית טרחה ללכת מסוף הרחוב עד גאולה כדי לשלם לפועל שהעלה את הסחורה

עאידה תומא סלימאן: זה מעניין, כי בערבית יש מה שנאמר (אומרת משפט בערבית), תשלם לו את השכר לפני שמתייבשת הזיעה שלו

עאידה תומא סלימאן:  אנחנו אפילו יותר מהר

ישראל אייכלר: חברת הכנסת תומא סלימאן, בבקשה

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה, כבוד היושב ראש, אני שמחה שבסוף אנחנו מקיימים את הדיון הזה

עאידה תומא סלימאן:  אני חושבת שיש משהו מעבר להרגשה שכאילו עושים רק את הצדק ומשלמים לעובד, יש ממד מעמדי בעיניי מאוד מאוד מקומם בהחלטה שדווקא לעשוק את העובדות והעובדים הכי מוחלשים על ידי בטח ובטח בעלי ההון והאנשים שיש להם את העסקים הכי גדולים והרווחים הכי גדולים וגם המנהלים שמקבלים את המשכורות הכי גבוהות

עאידה תומא סלימאן:       אני לא שמעתי על חברה שמחליטה לקצץ מהשכר של מנהל שתחת הניהול שלו לא היו רווחים כמו שציפו, אני לא ראיתי דבר כזה, אבל אפשר לעשות שרירים על הפועלות ועל הפועלים שדווקא אין להם גב והם לא יכולים להגן על עצמם

עאידה תומא סלימאן:  ואת החוצפה של חלק מהם שאמרו שהם אומרים להם כשהם מתקבלים לעבודה שזה מה שיהיה

עאידה תומא סלימאן:  קודם כל יש את האמירה הזאת המאוד בוטה בהחלטה כזו, שכאילו אתם גנבים או מסתירים איזה שהיא הכנסה ורק אם תוכיחו כל יום שלא עשיתם את זה הכול יהיה בסדר

עאידה תומא סלימאן:       אני חושבת שיש הרבה דרכים בהן בעלי סופרמרקטים או עסקים כאלה גדולים שהם יפקחו על העבודה

עאידה תומא סלימאן:  אני לא אומרת שהם לא צריכים לפקח, אבל אפשר לעשות את זה בכבוד ואפשר לעשות את זה בצורה מכובדת

עאידה תומא סלימאן:  היום מתקינים מצלמות בכל מקום, אפשר לבדוק את זה, אבל להוריד מהשכר של העובדת שהיא ממילא אולי מגיעה לשכר מינימום, זה כבר – בואו נראה את המדיניות שלהם עם בכירי העובדים שלהם, עם המנהלים שלהם שמקבלים את המשכורות הגבוהות ברגע שהם לא מקבלים את הרווחים

עאידה תומא סלימאן:      השאלה מה אנחנו יכולים כרשויות לעשות בעניין הזה, כי יש בסופו של דבר חוקים במדינה הזו, בענייני שכר וזכויות עובדים וצריך למצוא מנגנון שאכן יכריח שמדיניות כזו או התנהלות כזו לא תהיה מקובלת עלינו כמחוקקים או על ידי רשויות המדינה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אנחנו נעבור למשרד העבודה שממונה, מנהל אגף אכיפה פלילית, מינהל הסדרה ואכיפה, איל אסף

מאיר דוד: אני אדבר, אני ראש מינהל אכיפה והסדרה, איל אסף פה איתי ומצאתי גם לנכון לבוא לדיון החשוב הזה

מאיר דוד:  אני מודה גם לאדוני היושב ראש וגם לכל חברי הכנסת

מאיר דוד:       התופעה הזאת, לצערי, היא לא חדשה, היא לא נחשפה כרגע רק ב-YNET, היא תופעה שאנחנו טיפלנו בה גם בעבר

מאיר דוד:  כמובן כשיש משאבים מוגבלים אז אי אפשר להגיע לכל המעסיקים, אבל הנושא הזה נעשה בעבר, גם הטלנו עיצומים כספיים וגם כתבי אישום כנגד מעסיקים כאלה

ישראל אייכלר: כמה כתבי אישום היו שאתה זוכר?     

מאיר דוד: יש לנו ארבעה כתבי אישום שתלויים ועומדים

מאיר דוד:  אני משתדל לא להגיד, לא שמות ולא לדבר על - - -      

ישראל אייכלר: גם אני לא רוצה שמות

מאיר דוד: כי אנחנו מדברים על הליכים שעדיין מתנהלים וגם את הפעולות שאנחנו עושים עכשיו אני אפרט באופן כללי ולא באופן פרטני, כדי לא לשבש חלילה את ההליכים שמתנהלים עכשיו

מאיר דוד:  אני רק אגיד שגם לאחרונה אנחנו קיבלנו תלונות וקיבלנו מידע ובמסגרת האכיפה היזומה שלנו פשטנו כבר על למעלה מ-30 רשתות, אנחנו ממשיכים בתהליך הזה וזה לא יהיה רק רשתות וזה לא יהיה רק סופרים, זה יהיה גם עוד מקומות, כי התופעות האלה קיימות בעוד מקומות ובעוד סוגי עבודות ולכן הגיע הזמן לעצור את זה אחת ולתמיד

מאיר דוד:       חוק הגנת השכר, כפי שנאמר פה, אוסר ניכויים שלא כדין

מאיר דוד:  זה נאכף בשוטף, ביום יום, בבדיקות השוטפות אנחנו כן בודקים את חוק הגנת השכר על ההיבטים של השכר, אנחנו עכשיו נמקד באוכלוסיות החלשות האלה את הסעיף הספציפי הזה על מנת לוודא שאנחנו נעקור את זה מהשורש

ישראל אייכלר: איך אתם מגנים על העובד שמפחד להתלונן?      

מאיר דוד: קודם כל אנחנו עושים פעולות יזומות

מאיר דוד:  אנחנו באים באופן יזום למקומות עבודה ועובד שפוחד להתלונן יכול לפנות אלינו באופן אנונימי ולשמור על האנונימיות שלו, או שהוא יכול להתלונן אצלנו ואנחנו לא נחשוף את שמו לעולם מול המעסיק

צגה מלקו: היו מקרים שפנו? כמה פנו? כי בדרך כלל האנשים האלה פוחדים לפנות

מאיר דוד: נכון, אז אני אומר שהיו פניות בודדות, לא היו למעלה מעשר פניות בנושא הזה

מאיר דוד:  בגלל זה אנחנו עושים אכיפה יזומה, רוב האכיפה שלנו לא מתבססת על תלונות עובדים

ישראל אייכלר: כמה ביקורות עשיתם, אם אתה זוכר, בכללי?      

מאיר דוד: רק ב-2020 פתחנו 118 תיקים בחשד של הפרות של נושא חוק הגנת השכר על ניכויים שלא כדין

מאיר דוד:  לאחרונה, במבצע האחרון, בחודש יוני למעלה מ-30 רשתות, 70 אתרים שפקדנו, דיברנו עם כמעט 200 קופאיות, זה סדר הגודל שאנחנו התחלנו, אנחנו מתכוונים לעשות לזה פעולות המשך

ישראל אייכלר: היום יש מצלמות, אתם לא צריכים לשבת כל היום ולפקח

מאיר דוד: בדיוק, זה גם מה שאנחנו תמיד אמרנו

מאיר דוד:  דבר ראשון, התירוצים השונים שאנחנו שומעים, אנחנו לא מקבלים אותם

מאיר דוד:  מבחינתנו ניכויים שלא כדין, שלא מותרים בחוק, אסור לנכות, אנחנו נמצה את המדיניות שלנו וכך אנחנו ניכנס

מאיר דוד:  גם שר העבודה, בהיכנסו לתפקיד, אמר את זה: האוכלוסיות החלשות אלה האוכלוסיות שאני רוצה לטפל בהן

מאיר דוד:       דבר נוסף, ידוע שבסופו של דבר אנחנו מוגבלים במשאבים ואנחנו בצמצום של כוח אדם, שר העבודה אמר בכניסה שהוא הולך לתת משאבים ליחידות האכיפה, לכל מי שזקוק כדי לשמור על זכויות עובדים, זה הדגש שלו בנושא של האכיפה

מאיר דוד:  אנחנו נמשיך לפעול מולם, אנחנו נפקח ונוודא שלא רק שהמעסיקים האלה ייענשו, אלא גם הכספים יוחזרו לעובדים, זו אחת המטרות העיקריות שלנו, אנחנו רוצים לעשות פעולה כפולה פה

ישראל אייכלר: הצלחתם להחזיר משהו למישהו?      

מאיר דוד: אנחנו רק בתחילתו של התהליך, אבל אני כן רוצה לומר, אדוני, שבשנת 2020 בכלל הפעילויות שלנו החזרנו מעל 20 מיליון שקל לעובדים על כל מיני הפרות של זכויות עובדים

ישראל אייכלר: אל תתרחב לנושאים אחרים כי הפרשי שכר ודברים כאלה זה לא העניין

מאיר דוד: לא, הרבה פעמים זה ניכויים שלא כדין, זה העברת כספים לקרנות שלא בוצעו

עאידה תומא סלימאן: היו לכם מקרים וזו לא תופעה שדווקא קשורה בלעבוד במקומות מכירה, אם זה סופרמרקטים או חנויות גדולות, האם הגיעו לכם מקרים שבהם העובדת מקבלת שכר לפי דין מעל לשכר מינימום או שכר מינימום וצריכה ביום השני להחזיר סכום כסף במזומן לבעל המקום כדי בעצם להוריד לה את המשכורת? הכול נראה יפה, בתלוש, משכורת, העברה בנקאית, אבל היא צריכה לשלם בחזרה חלק מהכסף

מאיר דוד: גברתי צודקת, יש כל מיני תופעות

מאיר דוד:  אני לא רוצה להיכנס בשביל לא לסכל, אבל יש תופעות שהניכוי לא נעשה דרך התלוש, אלא נעשה בצורה אחרת, כפי שגברתי מציינת, גם את זה אנחנו בודקים וגם על זה אנחנו יודעים לעלות וגם בזה אנחנו נטפל

מאיר דוד:  זאת אומרת גם מי שמנסה לצייר תמונה של הכול בסדר, לא בהכרח הכול בסדר

מאיר דוד:  יש שיטות שונות ומשונות, אני בכוונה לא נכנס לטכניקות, אבל כן, גברתי, את צודקת, ואנחנו גם מטפלים בנושאים האלה

עאידה תומא סלימאן: אני מכירה מקומות כאלה ודיברתי עם העובדות

מאיר דוד: נכון, זאת פרקטיקה פסולה ומבחינתנו זה אותו ניכוי אם הוא היה נעשה דרך התלוש או נעשה בדרך אחרת

ישראל אייכלר: הסיבה שהחברים זימנו את הדיון והסיבה שאתה פה זה כדי שמהיום והלאה, אפילו אם עד היום היו עשרה או 14, מהיום והלאה תהיה מורא של מלכות מה שנקרא על כל המעסיקים שיידעו שהעולם לא הפקר, אי אפשר לעשות את זה

ישראל אייכלר:       חברת הכנסת רייטן, עו"ד רייטן, כתבה לי פה מה שלא מצאתי קודם, כשיש חוזים שהם בלתי חוקיים למרות שחתמו שני הצדדים, היא כותבת שזה חוזה אחיד עם תנאי מקפח

ישראל אייכלר:  אני חושב שכל חוזה שיש שם תנאים מקפחים בעליל הם חוזים בלתי חוקיים, לא כולם יודעים

מאיר דוד: אנחנו לא מתייחסים לחוזים האלה ולא מקבלים אותם, לכן אנחנו פועלים בהתאם לזה

אפרת רייטן: החוק גובר על ההסכם, בוודאי

אפרת רייטן:  אנחנו רוצים לעזור, זה הסיפור

אפרת רייטן:  אני שומעת את המצוקה, אמרתם ארבעה כתבי אישום ויש כל כך הרבה – בואו תגידו לנו מה צריך לעשות

מאיר דוד: יש גם הליכים מנהליים בנוסף

אפרת רייטן: מה חסר היום בחוק או בכל דבר אחר שאנחנו יכולים לסייע?     

מאיר דוד: אני לא חושב שבחוק זה הבעיה, הבעיה היא שתמיד משאבי האכיפה הם מצומצמים, כי זה צריך להיות מבוסס על כוח אדם וכולנו יודעים, גם בשירות המדינה בכלל היום יש מחסור בכוח אדם וגם אצלנו המשאבים מצומצמים

מאיר דוד:  ככל שיהיה לי יותר כוח אדם יהיה לי יותר קל לעשות הרבה יותר אכיפה ויותר פיקוח על מקומות עבודה

ישראל אייכלר: כן, לכן הזכרתי את המצלמות, שאתה יכול בסיור אחד למצוא הרבה דברים ש –      

מאיר דוד: נכון, כחלק מהבדיקות שאנחנו עושים אנחנו בודקים מצלמות כדי לוודא ולראות איפה נעשו החוסרים

ישראל אייכלר: אנחנו נעבור ל'קו לעובד' שהם מייצגים את העובדות עצמן

ישראל אייכלר:  עורכת דין דיאנה בארון, בבקשה

דיאנה בארון: תודה רבה, אדוני היושב ראש

דיאנה בארון:  אני עורכת דין ב'קו לעובד', נמצאת איתי כאן גם עורכת הדין תמר ניב שהיא מנהלת מחלקת ישראלים אצלנו בקו

דיאנה בארון:  כמו שאדוני ציין, מגיעות אלינו פניות גם של קופאיות, גם של עובדים אחרים כמו שצוין כאן, בצדק, מענפים אחרים שמנכים משכרם בניגוד לדין

ישראל אייכלר: על מה מנכים משכרם של העובדים האחרים שהם לא קופאיות?      

דיאנה בארון: כמו שהוזכר כאן, בתחנות דלק

ישראל אייכלר: כן, אבל הכול על קופה, אנחנו מדברים על קופות? לא סתם מישהו מקפח או לא משלם לו איזה תוספת שמגיעה לו

ישראל אייכלר:  אנחנו מדברים על מישהו שיושב על קופה ובגלל טעויות או בגלל חוסרים שלא הוא לקח מזה, יש לכם הרבה מקרים? כמה תלונות קיבלתם השנה?      

תמר ניב ישראל: השנה יש לנו מעל עשרה מקרים שאנחנו נתקלנו בהם

תמר ניב ישראל:  עוד פעם, אנחנו באמת לא מדברים על הקופאיות, שזה הדבר החמור ביותר, שזה ממש פרקטיקה מובנית, כלומר ברור לקופאית כשהיא יושבת על הקופה ומשרתת מאות ואלפי אנשים הקופה על אחריותה, ואם יש חוסר אז הרבה פעמים, המקרים שאנחנו נתקלנו, לפחות בשניים, בערב היא יוצאת והקופה בסדר ובבוקר היא מגיעה ומודיעים לה שהיה חסר ולכן נלקח ממנה הסכום שחסר

תמר ניב ישראל:  הרבה פעמים זה באמת סכומים קטנים, זה סכומים של 70, 80, 100 שקלים

ישראל אייכלר: זה הכי מרגיז, כי אם היה מדובר ב-10,000 שקל שחסר אז אני מבין את המעביד שאומר, סליחה, מישהו פה – אבל בשקלים קטנים זה מאוד מרגיז

תמר ניב ישראל: זה גם מקשה על העובדים שאומרים, טוב, לא נורא, מקום העבודה חשוב לי, הפרנסה בסוף החודש, המסגרת, אמא חד הורית צריכה את אישור העבודה בשביל להתקבל למעון

תמר ניב ישראל:  יש הרבה דברים שאפשר להפסיד אם אין את העבודה בכלל וכל אחת עושה את החשבון שלה אם היא רוצה להילחם בשביל עשרה שקלים, ה-20 שקלים או 100 שקל שלקחו לה וזה הרגיז אותה מאוד והיא לא הרגישה שזה קשור אליה בשום צורה שהיא, או ממשיכה לעבוד ולא אומרת כלום

תמר ניב ישראל:       אנחנו כן נתקלים במקרים שאף פעם זה לא עומד בפני עצמו

תמר ניב ישראל:  אני לא מדברת על הרשתות הגדולות, כמו למשל על רשתות קטנות, סופרים פרטיים, חנויות בגדים, אפילו חנות בקניון שהעובדת נמצאת במשמרת, אחת יושבת על הקופה, אחת מוכרת, בסוף היום חסר כסף ולא נותנים ללכת אם אחת מהעובדות לא מוציאה את הכסף ומשלימה בקופה

ישראל אייכלר: מה לא נותנים לצאת, פיזית?     

תמר ניב ישראל: לפעמים אומרים, אוקיי, עד ש – לא פיזית, אבל כן מדובר על עובדים, אני נתקלתי בעובדת שהיא גם צעירה וגם - - -     

קריאה: מפחידים אותה, היא לא תסתבך

דיאנה בארון: אומרים: את לא יכולה ללכת, חסר, מה לעשות

דיאנה בארון:  יש הרבה לחץ

ישראל אייכלר: פיזית, אני מתכוון שהיא לא יכולה לצאת עד שלא מוצאים את הכסף

דיאנה בארון: אנחנו מדברים על דיני עבודה ועולם העבודה, הרבה פעמים - - -     

ישראל אייכלר: מה אמרת, החברות תורמות לה את הכסף שחסר?      

תמר ניב ישראל: לא החברות, נמצאות שתיים על הקופה והן מתחלקות ביניהן ב –      

ישראל אייכלר: בנזק?      

דיאנה בארון: בנזק לכאורה

דיאנה בארון:  בעצם הדבר הזה של הטלת האחריות על הנזקים לכאורה, על החוסרים לכאורה, או בפורמט אחר הטלת קנסות על העובדים זה בניגוד לסעיף 25 לחוק הגנת השכר והפסיקה גם קבעה במפורש שאסור לנכות את החובות האלה מבלי לבקש את ההסכמה של העובדים מראש, בכתב

דיאנה בארון:  יש פסיקה ענפה על הדבר הזה

דיאנה בארון:       אבל אולי בכל זאת כדי שנצא מכאן עם איזה שהוא אקשן אייטם מה שהיה לנו חשוב להגיד בהזדמנות הזאת זה לבקש, אם נצטט אולי מספר אחר, שמה שהיה הוא שיהיה ומה שנעשה הוא שייעשה ואין חדש תחת השמש, אז בואו נשנה את זה

דיאנה בארון:  בואו נשנה את המצב

דיאנה בארון:  אנחנו קוראים לרשות המחוקקת להחמיר את הענישה, להחמיר את הסעיפים בסעיף 25 לחוק הגנת השכר, כדי להרתיע מעסיקים מלעשות את זה ולהמשיך לנכות משכרם

דיאנה בארון:  לדעתנו זה הרשות המחוקקת צריכה לעשות

דיאנה בארון:       הרשות המבצעת לטעמנו צריכה להגביר את האכיפה

דיאנה בארון:  אנחנו יודעים שמינהל ההסדרה והאכיפה באמת פועל בכל הכלים שיש לו כדי לעשות את זה, אבל הכלים שלו חסרים

דיאנה בארון:  אנחנו נמצאים במדינת ישראל ברבע מההמלצות מהתקן המומלץ של ה-OECD למספר מפקחים, למספר עובדים

דיאנה בארון:  אנחנו נמצאים ב-95 תקנים בלבד כשלפני עשור היו 120 תקנים, כך שהמצב שלנו החמיר בעוד ששוק העבודה הלך וגדל

דיאנה בארון:  אז עד שהרשות המבצעת לא תקצה יותר משאבים לאכיפה המצב דה פקטו לא ישתנה כי כל פעם מושכים את השמיכה הקצרה מאוד הזו לכיוון שבמקרה התפרסמה עליו כתבה, אבל אי אפשר להמשיך ככה, צריך להגדיל את השמיכה

ישראל אייכלר: מצד שני צריך למצוא טכניקות כי, כמו שאומרים שאין שוטר בכל רחוב, ודאי שאין מפקח בכל מכולת

דיאנה בארון: וכאן אנחנו קוראים לרשות המחוקקת באמת להחמיר את הענישה

ישראל אייכלר: צריך למצוא דרכים טכניות, או מצלמות, או דיווחים, צריך לחשוב על רעיונות שיוכלו להבטיח את הדבר הזה מבלי שנקצה אנשים שיילכו לשם, כי אם תחכי לזה, אז קודם תביאי לי נהגים לאוטובוסים שימלאו את הקווים, אחר כך שוטרים ברחובות ועד שנגיע לזה

ישראל אייכלר:  לכן הצעתי למשרד העבודה כן להשתמש במצלמות ובדיווחים כאלה טכניים ממוחשבים, או שיופיע במחשב, דברים שאפשר להושיב מישהו ולמצוא חודש אחורה, לא במקום

דיאנה בארון: ושימוש גם במידע מוסדי, ממוסדות אחרים, למשל ביטוח לאומי, רשות המיסים, לקבל מהם מידע איפה לטרגט את האכיפה

ישראל אייכלר: דיברנו על קופאיות, אתה רוצה לספר את הסיפור של מתדלק?      

קריאה: לא נראה לי שיש צורך

ישראל אייכלר: אין צורך, כן, חבל על הזמן

אפרת רייטן: אותו דבר זה גם בתחנות הדלק ובמקומות רבים אחרים

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין שבאף אחד מרשתות השיווק לא באו מנהלים

אפרת רייטן: חשבתי שנרשמו, לא? נרשמה מנהלת שיווק

ישראל אייכלר: רק רמי לוי שלח את מנהלת משאבי אנוש, הוא עצמו לא הגיע, מי זו אנה סנקום?      

אנה סנקום: זאת אני, שלום רב

אנה סנקום:  אני מבינה שאני פה מייצגת את הרשתות

אנה סנקום:  דבר ראשון, נתחיל מזה שתפקיד הקופאי הוא תפקיד מרכזי וחשוב ברשת, אני חושבת שברשת שלנו ובכל הרשתות האחרות

אנה סנקום:  אנחנו משקיעים גם בקליטה שלהם, בהדרכה שלהם, בכל התנאים מסביב, ברווחה ובשכר

אנה סנקום:  לאחרונה העלינו לכל הקופאים באופן הדרגתי את השכר

אנה סנקום:  בהדרגה, אנחנו העלינו לכולם מעל שכר המינימום

אנה סנקום:  אנחנו מאוד מאוד משקיעים ודואגים לאוכלוסייה הזאת, זו אוכלוסייה יקרה לנו וחשובה

אנה סנקום:      בקליטה של כל עובד או עובדת לתפקיד קופה אנחנו מחתימים אותם על נהלים, נוהלי עבודה בקופה, שם רשום גם מה שהן צריכות לעשות, גם מה שהן צריכות לשים לב, ואחד מהסעיפים זה כן במידה שיהיה חוסר שייבדק בצורה יסודית, הם יצטרכו להשלים אותו, כמובן אך ורק דרך ניכוי שכר מסודר, בשום אופן אנחנו לא מנכים - - -     

חילי טרופר: מה זה נוהל הבדיקה, את יכולה להסביר קצת? נגיד חסר כסף בקופה

אנה סנקום: אני אסביר

אנה סנקום:  כשמסתיימת המשמרת עושים הפקדה, יש לנו בחלק מהסניפים כספת חכמה, זו כספת שסופרת את הכסף, לא אדם סופר אותו אלא מכונה, ויש גם סניפים שאין את המכונה הזו אז הן סופרות את הכסף, יוצא דוח

אנה סנקום:  כמובן מדובר אך ורק בחוסר במזומן או בצ'קים מזומנים, לא חוסר באשראי או בדברים כאלה

אנה סנקום:  אז עושים את הספירה, אחרי שהקופאית רואה למשל שיש מחסור בכסף, דרך אגב לא כל הסכומים אנחנו מנכים, אם מדובר בסכומים קטנים אנחנו לא מנכים מהשכר

ישראל אייכלר: 50 שקל למשל?      

אנה סנקום: 50 שקל זה סכום שאנחנו מנכים, פחות מ-50 שקל - - -     

צגה מלקו: 50 שקל זה הרבה בשביל הקופאית

אפרת רייטן: בדיוק, זה הכול זה עניין יחסי

אפרת רייטן:  אולי לרמי לוי או לוויקטורי ולרשתות אחרות 50 שקל זה לא הרבה, אבל תראו את זה באופן יחסי לשעת העבודה שלה, לתשלום שלה, לשכר שלה

אפרת רייטן:  ברגע שאמרת ש-50 שקל – את מבינה את ההתייחסות?      

ישראל אייכלר: העובדת מקבלת 30 שקל לשעה

אנה סנקום: לא, אני לא אמרתי שזה הרבה או מעט, אני רק אמרתי - - -     

אפרת רייטן: אמרת שסכומים קטנים אתם לא מנכים

אפרת רייטן:  50 שקל זה סכום גדול

ישראל אייכלר: וזה לא רק שאלה של יום

ישראל אייכלר:  אני ראיתי פה תלוש שבחודש היה חסר לה 54 שקל, זאת אומרת שבחודש שלם הורידו לה 54 שקל, יכול להיות שבחודש 50 שקל זה שווה לנכות מעובד?      

אנה סנקום: תראו, זו המדיניות שלנו

אפרת רייטן: אבל למה? אתם מכירים את החוק, למה אתם עושים את זה? למה אתם לא מוצאים פתרונות אחרים? אני מבינה שאתם רוצים להגיע למחזור נקי סגור, אבל אתם יודעים את החוק היטב, למה לגלגל את האחריות לקופאי שהוא העובד שעובד, לא מבחינת החוזק, הוא לא שווה ערך אליכם

אפרת רייטן:  סליחה שאני מדברת ככה בצורה אולי לא מדויקת, אבל אתם יודעים שאתם פשוט מנצלים את המעמד שלכם, את הכוח שלכם, יש לכם קופאי עובד שהוא מוחלש, צריך את העבודה הזאת ויחתום על מה שאתם אומרים לו

אפרת רייטן:  אתם לבד יודעים שיש פה עוול שהוא זועק לשמים וזה גם לא חוקי, למה אתם עושים את זה?      

אנה סנקום: אני מתנגדת למילה ניצול, אנחנו עושים את התהליך הזה אחרי ספירה מדוקדקת, אחרי שאנחנו בודקים

אנה סנקום:  אני יכולה להמשיך לדבר?      

ישראל אייכלר: יש פה משהו לא מהחברה שלך, כתוב ככה: ניכויי משרד, שם סמל, חוסר בקופה, תאריך 12

ישראל אייכלר: 22, 49

ישראל אייכלר: 90 שקל

ישראל אייכלר:  אפילו 50 שקל לא היה חסר, הורידו לה את זה מהמשכורת

ישראל אייכלר:  זה נראה לך סביר? חודשי

ישראל אייכלר:  בחודש היה חסר לה 49

ישראל אייכלר: 90 שקלים

ישראל אייכלר:  אתם מבינים שזו שערורייה, שזה עושה שם רע לחברות?     

עאידה תומא סלימאן: עובדים בניהול עושים טעויות תוך כדי - - -     

ישראל אייכלר: כן, דיברנו על זה

ישראל אייכלר:  אני שואל אותך כמדיניות, אולי את תבואי עם איזה בשורה לוועדה, להגיד לנו שמהיום והלאה יש איזה שהוא סכום שלא מנכים, יש סכום שאנחנו חושדים שזה נלקח ולא חסר ואז אתם פונים, לא יודע, למשטרה או גורם אחר

אנה סנקום: כשאנחנו רואים שיש סכומים גדולים שחסרים אנחנו עושים בדיקה קפדנית מאוד, אנחנו לא עושים את זה עם יד קלה על ההדק, בודקים את הדברים

ישראל אייכלר: יש לכם מצלמות בכל החנויות?     

אנה סנקום: יש לנו מצלמות, אף פעם לא היה מקרה - - -     

ישראל אייכלר: אפשר לראות אם היא לקחה או לא לקחה, נכון?      

אנה סנקום: לא תמיד אפשר לראות את זה

ישראל אייכלר: במצלמה רואים

אנה סנקום: לא הכול אפשר לראות, בסוף יש גם מוגבלות מבחינת המצלמות

אנה סנקום:  אני חייבת להגיד שאין מצב שאנחנו, אין אפשרות כזאת שאנחנו מחתימים מישהי בכוח, שלא נותנים לה לצאת - - -     

אפרת רייטן: לא, באמת, ברור שזה לא רלוונטי, ברור שזה לא בכוח

אפרת רייטן:  מבחינת החוק זה בכוח

אפרת רייטן:  את מבינה את הסמנטיקה? זה בכוח

אפרת רייטן:  ברגע שאת מנצלת את כוחך, אתם לא שווים, יש לך עובדת שהיא מוחלשת, היא חותמת על דבר כזה

אפרת רייטן:  עובדה שהם נותנים את הקנסות, עובדה שמוגשים כתבי אישום, ברור שאתם לא מחזיקים אותם, לא נועלים אותם, זה בכלל לא רלוונטי, אבל אני אשאל אותך שאלה אחרת, אם יש חשד לפלילים תפנו למשטרה, שזה גם מה שאומר היו"ר, נכון, אדוני היו"ר?      

עאידה תומא סלימאן: נכון

אפרת רייטן: אם יש חשד לפלילים, שיפנו למשטרה

אפרת רייטן:  אנחנו לא מדברים על המקרים האלה

ישראל אייכלר: אפילו נניח שזה לא היה סכום גדול ואתם לא רוצים ללכת למשטרה אז אפשר להזמין את העובדת, להגיד לה: או שאת מחזירה או שאנחנו מפטרים אותך

אפרת רייטן: לא משנה, חשד לפלילים זה משטרה, זה משהו אחר, אני שמה את זה בצד, אבל אני מדברת על טעויות שהן אולי אפילו לא שלה או שלו, לא משנה, אני מדברת כרגע כי חנה יושבת פה, אולי הן אפילו לא שלה, אני לוקחת אותך, מה תפקידך?      

אנה סנקום: מנהלת משאבי אנוש

אפרת רייטן: נניח שאת עושה טעויות חמורות, יש למישהו בכלל, יעלה על דעתו להתחיל לנכות לך את הטעויות מהשכר שלך? למה לא? למה לא?      

חילי טרופר: קודם כל אני רוצה להגיד שאני מעריך את זה שבאת, בניגוד לאחרים שהתחבאו

אפרת רייטן: כן, סליחה, כי את פשוט לבד פה

חילי טרופר: אבל אני באמת רוצה לשאול אותך - - -     

ישראל אייכלר: לא, אבל, חבר הכנסת טרופר, יהיה פה חוטא נשכר, כל הרשתות שהתעלמו מהוועדה ולא הגיעו אין להם בעיה, לרמי לוי יש בעיה ולמנהלת משאבי האנוש יש בעיה כי היא פה

ישראל אייכלר:  אז אל תיקחי את זה אישית

חילי טרופר: לכן רציתי להגיד לזכותה שהיא לפחות הגיעה ואחרים התחבאו, מה שאמרתי זה לזכותך, לא לגנותך

חילי טרופר:       אני רוצה לשאול אותך שני דברים

חילי טרופר:  אחת, בכלל השיטה הזאת שבה עובד עשה טעות והוא משלם על זה בכסף מיידי, היא עובדת רק על החלשים

חילי טרופר:  אם חלילה יהיה פגם בעבודה שלך במשאבי אנוש, לא יבואו אלייך ויגידו לך: עכשיו אנחנו קונסים אותך ב-1,000 שקל בסוף החודש

חילי טרופר:  כי את עובדת שלנו, לפעמים את טועה, אנחנו אוהבים אותך, רוצים אותך פה, בואו נתקן את הטעויות ונתקדם

חילי טרופר:  זו שיטה שיכולה לעבוד רק על מישהו מאוד מאוד מוחלש

חילי טרופר:  דבר שני, אני באמת שואל, האם רשת כל כך גדולה, מצליחה, שבאמת התחילה מקטן וצמחה לגדול, לא יכולה לספוג את הטעויות האלה? את ה-49

חילי טרופר: 90 האלה?      

ישראל אייכלר: ואני רוצה להוסיף לשאלתו, האם העובד ששם את האקונומיקה במדפים ונשבר לו בקבוק ונשפך, מורידים לו משהו מזה? עובד שממלא את המדפים, הוא לוקח בקבוק, אפילו בושם יקר, וזה נשבר, מורידים לו מהשכר? לא יעלה על הדעת, נכון?      

חילי טרופר: אני מקווה

עאידה תומא סלימאן: האמת, הכול כבר עולה על הדעת

ישראל אייכלר: כן? עוד לא שמענו על זה

עאידה תומא סלימאן: אני לא הייתי שוללת שהם עושים דבר כזה

ישראל אייכלר: לא, לא הגיעה ל'קו לעובד' תלונה של מישהו שנשבר לו בקבוק והורידו לו את המשכורת, אחד העובדים שמילא את המדפים או שהוביל את הסחורה

ישראל אייכלר:  את הסיכום שלנו בעניין הזה אנחנו נעשה אחרי שכולם ידברו, אבל בעיקרון זה לא מקובל על אף אחד מאיתנו פה, ההתנהלות הזאת

עאידה תומא סלימאן: אני יכולה להבין שרשת מאוד גדולה ואולי מחזיקה מאות של קופות רושמות ביום, אחד השיקולים זה המצטבר של הטעויות, כלומר אם יהיה להם טעות כל יום - - -     

ישראל אייכלר: אבל אם היא עושה את זה כל יום אז היא לא ראויה

עאידה תומא סלימאן: אבל תבדקו ותעשו דרך אחרת

עאידה תומא סלימאן:  מישהי טעתה פעם אפשר לחשוב, את הפלילי כבר חברת הכנסת אפרת אמרה, בפלילי יש לכם זכות ללכת ולבדוק אם אתם חושדים שנגנב סכום כספי גדול, אבל כל מנהל, ואני הייתי מנהלת, יצאתי מנקודת הנחה שהעובדות שלי ייטעו תוך כדי יישום העבודה כמו שאני לפעמים טועה, אבל לתת להם לשלם בצורה כזו? אם את רואה שקופאית באופן מתמיד מחסירה את מזמנת אותה לישיבה, את בודקת מה קורה, את מבינה, אולי היא צריכה הכשרה

ישראל אייכלר: לכל היותר את מחליפה אותה

עאידה תומא סלימאן: אולי היא צריכה הכוונה, אולי היא צריכה פיטורין, אבל לעשות את זה כמדיניות שכולם משלמים עליה מהכסף שלהם, אני חושבת שזה בעייתי

ישראל אייכלר: הכי אני חושש שאתם עושים את זה לא בגלל הכסף אלא כדי להרתיע אותם שלא יחסר כסף, וזה חמור יותר

ישראל אייכלר:  היא לא צריכה לשבת בחרדה

ישראל אייכלר:  הכסף, 49 שקל זה מה שחסר להם?      

אפרת רייטן: זה חייב להיות מאוזן

ישראל אייכלר: זה לא נשמע לי סביר שבשביל 49

ישראל אייכלר: 90 יעשו את זה

ישראל אייכלר:  ארגון 'בצלמו', שלחת לנו עמדה, מה רצית להוסיף?     

שי גליק: דיברו פה על פסוק, יש פסוק שנקרא גְּזֵלַת הֶעָנִי בְּבָתֵּיכֶם וכולם שואלים מה זה גזל העני בבתיכם, אחד מהפירושים זה סוג של גניבה מעובד

שי גליק:  אני רוצה להגיד סיפור, בשבת קראתי ספר, במקרה הזדמן לי ספר על טייסת הקרב המפורסמת תמר אריאל, מי שלא מכיר, נווטת הקרב הדתייה הראשונה בישראל שהיא נספתה לפני כמה שנים באיזה אסון

שי גליק:  בטיסה הראשונה שלה שהיא עלתה על מטוס, אף-35 בשווי 34 מיליון דולר והיא ריסקה את המטוס, באשמתה, והיא חזרה להיות טייסת

שי גליק:  34 מיליון דולר והוא לא שילמה 34 אגורות והחזירו אותה, למה? לא חייבו אותה לשלם

שי גליק:       כמו שפה כולם אמרו, אנשים טועים וייטעו ונטעה ולא יכול להיות שייקחו את הקופאיות הכי חלשות, ולא סתם הן לא פה בדיון ואין פה גם הרבה חברי כנסת בדיון, כי הם מגזר הכי חלש, בין לבין, שאף אחד לא דואג לו, קראו לזה השקופים בבחירות הקודמות, אמנם אין בחירות כרגע, אבל השקופים ממשיכים להיות שקופים ואנחנו כארגון זכויות אדם ברוח יהודית באנו לפה להשמיע את הקול שלהם

שי גליק:       אנחנו אומרים למינהל האכיפה צריך להוסיף עוד פקחים ועוד אכיפה וצריך לדאוג שהעובדים הכי חלשים יקבלו את ההגנה

שי גליק:  כי כל הזמן אומרים לאנשים תלכו לעבוד ואנשים צריכים לצאת לעבוד, למה אתם לא עובדים? אבל הם באים ועובדים ופוגעים באנשים הכי חלשים והכי שקופים וזה לא יכול להמשיך ככה

שי גליק:  לא יכול להיות שיהיה את התלונות האלה, והסיבה שיש את התלונות האלה זה כי אין מספיק אכיפה, כמו שהודית

שי גליק:       לכן המסקנה של הוועדה צריכה להיות להוסיף עוד פקחים ועוד אכיפה וגם שרשות האכיפה תשלח לפה דוחות לוועדה על כמות האכיפה, על כמות התלונות, כדי שהדבר הזה ייפסק ושלא נהיה פה בשנה הבאה בדיון ושלא יהיו עוד סיפורים כאלה

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  חברת הכנסת רייטן, הפסוק שהוא אמר גְּזֵלַת הֶעָנִי בְּבָתֵּיכֶם, מצאתי שזה בישעיהו וזה פסוק קשה מאוד לנו

ישראל אייכלר:  כתוב ככה, ה' בְּמִשְׁפָּט יָבוֹא עִם זִקְנֵי עַמּוֹ וְשָׂרָיו וְאַתֶּם בִּעַרְתֶּם הַכֶּרֶם גְּזֵלַת הֶעָנִי בְּבָתֵּיכֶם

ישראל אייכלר:  זאת אומרת אנחנו אחראים על גזלת העניים בבתינו, זה באחריותנו

ישראל אייכלר:  זה הפירוש הפשוט

אפרת רייטן: היה שווה להגיע היום לדיון הזה רק בשביל לשמוע גם את הפסוקים החכמים האלה

צגה מלקו: אני הייתי רוצה להוסיף בעניין הזה, גם נציגת החברה, קודם כל אני גם מעריכה, זה לא קל להתמודד עם זה, אבל יחד עם זאת יש היגיון שבן אדם יכול להפעיל שיקול דעת

צגה מלקו:  כאילו מי עושה את זה כל פעם או שזה פעם אחת, לראות את זה

צגה מלקו:  בנוסף הייתי מבקשת שיהיה איזה שהוא גוף, במיוחד בגופים הגדולים האלה, שיכולים להתלונן, כי פוחדים להתלונן, למחרת הם יאבדו את מקום העבודה שלהם

צגה מלקו:  לכן אני חושבת שאיזה שהוא גוף צריך לקום כדי שהם יוכלו להתלונן, אתם צריכים לחשוב על זה

ישראל אייכלר: יש את משרד העבודה ויש 'קו לעובד'

צגה מלקו: כן, זה צריך להיות

ישראל אייכלר: לפני שנסכם עורך דין איתן פלג וחנה אלאבהון, שהם תובעים בתביעה ייצוגית של הקופאיות

ישראל אייכלר:  מי מכם ידבר, חנה, את רוצה להגיד משהו או שעורך הדין יגיד?     

איתן כבל: קודם כל תודה לך, אדוני, על כינוס הישיבה ולחברי הכנסת, הנושא הוא מאוד חשוב

ישראל אייכלר: איתן פלג, זה שם יחיד בארץ או שזה חבר עירייה בירושלים?      

איתן כבל: יש אחד בירושלים גם, תמיד מחליפים בינינו בדואר

איתן כבל:  הדרך היחידה להתמודד עם זה היא באמת במרובע הזה שבין המשפט לתקשורת, לכנסת ולרשות האכיפה, אין דרך אחרת להתמודד עם זה

איתן כבל:       מבחינת המשפט, אושרה כבר תביעה ייצוגית שהגשנו נגד רשת שיווק מסוימת, אני לא אגיד את השם, כי כך הבנתי שאתם מעוניינים פה, אבל חייבים להבין שהם עובדים בצורה מתוחכמת

איתן כבל:  אם פעם אותה חברה, אותה רשת עבדה בתלושים כשהכול מופיע בתלושים, אתה לוקח תלושים, או בודקים תלושים, זה קל לראות, הם עברו לשיטת המזומן ושם הרבה הרבה יותר קשה להוכיח את הדברים

ישראל אייכלר: מה השיטה?      

איתן כבל: השיטה היא שהדברים רשומים אצלם במסמכים פנימיים, לא מדווחים לרשויות

איתן כבל:  אנחנו זכינו בתביעה הייצוגית רק מסיבה אחת, שחנה הצליחה להביא לנו מעידה חד פעמית שבקבוצת הווטסאפ של הקופאיות היה כתוב פעם אחת: שימו לב לחוסרים, זוהר 115, ויקי 23

איתן כבל: 20, רנואר 38

איתן כבל: 80, שיר 54

איתן כבל: 20 וחנה אלאבהון 15

איתן כבל: 50, יש להביא לגיתית

איתן כבל:  אם לא המעידה הזו של רשת השיווק שהוציאה את זה בווטסאפ לא היו לנו הוכחות

איתן כבל:  בזכות זה התביעה הוכרה כתביעה ייצוגית ואנחנו עכשיו מתקדמים, מחר יש דיון לגבי הנזק כבר

ישראל אייכלר: 15 שקל ביקשו חזרה?      

איתן כבל: כן

איתן כבל:  רק שאדוני יבין את פערי המעמדות שאתם מדברים פה

איתן כבל:  בשלב מסוים במשפט השופט שואל את חנה, הוא אומר לה: אני לא מבין, את בסוף דצמבר התבקשת להביא את ה-15

איתן כבל: 5 שקלים האלה, למה לא הבאת בסוף דצמבר, למה הבאתם ב-10 בינואר? היא אומרת לו: אתה יודע למה, אדוני? כי ב-10 בינואר נכנסה המשכורת היה לי מאיפה לשלם

איתן כבל:  אלה הפרשי המעמדות שאנחנו מדברים עליהם

איתן כבל:       יש לנו עוד תביעות ייצוגיות נגד עוד רשתות על עוד נושא נוסף שאני חייב להסב את תשומת ליבכם, לוקחים מהם כסף על פיקדון

איתן כבל:  עובד חדש מגיע, מורידים לו במשכורת הראשונה כסף על פיקדון על הבגדים שהוא מחויב להביא אותם ויש חוק שאוסר את זה

ישראל אייכלר: על מה?      

איתן כבל: הוא מקבל ביגוד, מורידים לו מהמשכורת כסף

ישראל אייכלר: שמא הבגד ייקרע?      

איתן כבל: לא, עד שהוא יחזיר את הבגד

חנה אלאבהון: לא בהכרח

חנה אלאבהון:  זה נשאר אצלי, לא ביקשו ממני להחזיר והפיקדון נשאר אצלם

ישראל אייכלר: כמה זה הפיקדון?      

חנה אלאבהון: 27 שקלים

איתן כבל: שלחתי לאדוני תלוש אחד שזה מופיע שם

איתן כבל:  דבר ראשון שחשוב זה להרתיע את הרשתות להפסיק לעבוד במזומן, כי זה מאוד קשה לאכוף את זה

איתן כבל:  כשהם עובדים במזומן, אני מקבל עד היום, אדוני - - -     

ישראל אייכלר: אני חושב שזה בלתי חוקי, נכון?      

איתן כבל: קיבלתי לפני שבועיים צילום מסך מאחת הרשתות שיש פה רשימה של שמות וחוסרים

איתן כבל:  כלומר זה ממשיך לקרות עד היום הדבר הזה

איתן כבל:  התופעה הזאת היא בלתי נסבלת שהם עובדים בצורת מזומן, חייבים להעביר אותם בשלב ראשון שהם יעבדו בצורה רשמית, הכול מופיע בתלושי המשכורת ועם זה כבר יותר קל להתמודד

איתן כבל:       מבחינת סעיפי חוק, אני חושב שהסעיף הבעייתי הקיים היום זה בחוק הגנת השכר, סעיף 25(א)(6), חברת הכנסת רייטן דיברה עליו, שאומר שלא ינוכו משכר עבודה אלא סכומים אלה, איפה נכנסות הרשתות? הן נכנסות בסעיף (6) שאומר שמותר לקזז חוב על פי התחייבות בכתב מהעובד למעסיק בתנאי שלא ינוכה על חשבון חוב כאמור יותר מרבע שכר עבודה

איתן כבל:       אז כשכתוב חוב על פי התחייבות בכתב מהעובד למעסיק, כשמגיע עובד מחתימים אותו על הרבה טפסים וגם על זה שהוא מסכים שיורידו לו מהקופה ואז באה הרשת ואומרת: אדוני, אתה חתמת לנו, או גברתי, את חתמת לנו

איתן כבל:  אם צריך להבהיר סעיף בחוק, זה הסעיף הבעייתי, זה הסעיף שהרשתות מסתמכות עליו, ואפילו לענייני הצהרה צריך לעשות פה משהו עם הסעיף

אפרת רייטן: מה אתה רוצה שיהיה? מה צריך להיות ברור יותר?      

איתן כבל: שיהיה כתוב שזה נועד למקרים מאוד חריגים, למשל אם עובד קיבל הלוואה אז זה חוב, כלומר מדובר על חוב מוסכם בהסכמה מדעת, חוב שהוא קצוב, שהוא ברור

איתן כבל:  לתת פה אולי רשימה סגורה, אם העובד קיבל הלוואה הוא צריך להחזיר אותה

אפרת רייטן: הנה, אפשר לתקן את החוק

איתן כבל: זה הצינור שלהם

ישראל אייכלר: שמה יהיה כתוב שם?      

אפרת רייטן: אנחנו יכולים לקבל ממך איזה שהוא ניסוח טוב, ניסוח שהוא מדויק יותר לסעיף הזה שבו באמת חברות לא יסתתרו מאחורי סעיף שהוא לכאורה נתון לפרשנויות

איתן כבל: כי זה הסעיף הבעייתי, הסעיף הוא 25(א)(6) לחוק הגנת השכר

איתן כבל:  יש כל מיני חריגים לדברים שכן מותר לנכות אותם, הוא אומר שמותר לנכות חוב על פי התחייבות בכתב מהעובד לסעיף

אפרת רייטן: זה הסעיף שעליו הם מתבססים

איתן כבל: אין פה הסכמה

איתן כבל:  באה עובדת שאין לה עבודה אחרת, היא סוף סוף מצאה עבודה, היא תחתום על מה שייתנו לה, אין לה ברירה

איתן כבל:  מחתימים אותה

ישראל אייכלר: את יכולה לאותו סעיף להוסיף, ובלבד שלא יהיה הסכמה על ניכוי מהשכר בגין חוסרים

ישראל אייכלר:  ככה את יכולה להיות ספציפית

אפרת רייטן: לא, אני חושבת שצריך להגדיר מה זה חוב

חילי טרופר: חובה מדעת

אפרת רייטן: מה זה חוב, ואז אתה מבין שזה לא זה

אפרת רייטן:  זה לא חוב, זה לא חוב של הקופאית, היא לא גרמה לחוב הזה

ישראל אייכלר: עורך דין פלג, תעביר לחברת הכנסת רייטן הצעה לנוסח ואולי היא תגיש הצעת חוק פרטית

איתן כבל: בסדר גמור

אפרת רייטן: זה מה שצריך לעשות, צריך להגדיר את החוב

איתן כבל: אני רוצה להדגיש שוב, המעסיקים המתוחכמים יותר שעובדים במזומן, את זה צריך לגדוע מהשורש, כי זו בעיה גם לנו בתביעות, זה קשה מאוד להוכחה וזה קשה אני בטוח גם לרשות האכיפה

איתן כבל:  ברגע שהכול יהיה בכתב ובתלושים עשינו צעד גדול קדימה, כי אז כבר האכיפה הרבה יותר קלה

איתן כבל:  אני ממשיך לקבל עד היום המון פניות מקופאים וקופאיות שעדיין מנכים להם

איתן כבל:  אני אומר שוב, אני מחכה לקופאי הראשון שיגיד לי שהיה עודף והוא קיבל את העודף

איתן כבל:  זה לא קורה

מאיר דוד: עורך דין איתן, אני אשמח שנקבל ממך בשיתוף פעולה גם את הפניות וגם נעשה את האכיפה ביחד

ישראל אייכלר: אני רוצה לסכם את הדיון בשני משפטים

ישראל אייכלר:  אנחנו מבקשים ממשרד העבודה לפקח כמובן, אבל גם לדווח לוועדה בעוד חודש נניח על הפעולות שאתם נוקטים למניעת הגבייה האסורה מהעובדים בעניין הספציפי הזה של חוסרים

ישראל אייכלר:  דבר שני, אם יש לכם או ל'קו לעובד' או למישהו, אם יש לכם מוקד לפניות, אם אתם יכולים לשים שם - - -      

מאיר דוד: יש לנו, אדוני, יש לנו מוקד שמאויש במשך כל יום בשעות העבודה, הוא גם טלפוני והוא גם אינטרנטי

ישראל אייכלר: אז תגיד לנו את הטלפון, אם אתה זוכר

מאיר דוד: זה כוכבית 2570

מאיר דוד:  יש לנו גם באתר האינטרנט

ישראל אייכלר: אז אנא פרסמו את העניין הזה

מאיר דוד: זה מפורסם - - -     

ישראל אייכלר: לא את המוקד, לפרסם ספציפית לנקודה הזאת, בעקבות הדיון שלנו

מאיר דוד: אנחנו נפרסם באתר הבהרה

ישראל אייכלר: שעובד שמנכים משכרו שלא כדין יפנה למוקד פניות

מאיר דוד: כוכבית 2570

ישראל אייכלר: ודבר אחרון, אנחנו מבקשים מעורך דין פלג להעביר לחברת הכנסת רייטן, אני מטיל את זה עלייך

אפרת רייטן: שלי לגמרי, בשמחה

ישראל אייכלר: את הסעיף 25(א)(6), לנסח משהו שאפשר להעביר בחקיקה כדי לחסום את הפרצה הזאת

אפרת רייטן: מעולה

ישראל אייכלר: תודה רבה לכולכם, הישיבה הזו נעולה