ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 21, 2023-07-11 00:00

איימן עודה: חברים וחברות, אנחנו מתחילים את הישיבה שלנו בנושא אחד עד שכולם יגיעו, ואחר כך נעבור לנושא של הנגב

איימן עודה:  אז אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא הקמת ועדת משנה לנושא בינה מלאכותית וטכנולוגיה מתקדמת

איימן עודה:  חברת הוועדה חברת הכנסת אורית פרקש הכהן פעלה רבות בנושא בתפקידה הקודם כשרת החדשנות, המדע והטכנולוגיה

איימן עודה:  לאור הרקע והמקצועיות שלה חשבתי שנכון יהיה להקים ועדת משנה בראשותה בנושא זה

איימן עודה:       אני רוצה היום, שלישי, 11 ביוני 2023, להביא להצבעת חברי הוועדה את ההחלטה להקים ועדת משנה לנושא בינה מלאכותית וטכנולוגיה מתקדמת בהרכב הבא: חה"כ אורית פרקש הכהן יו"ר ועדת המשנה

איימן עודה:  הרכב החברים הנוספים יובא לאישור הוועדה בהקדם

איימן עודה:  ועדת המשנה תהיה רשאית לעסוק בנושאים הקשורים בבינה מלאכותית וטכנולוגיות מתקדמות, בדגש על התחום האזרחי שאינו ביטחוני

איימן עודה:  תוקף פעילות הוועדה מיום הקמתה ועד תום כהונת הכנסת הנוכחית

איימן עודה:       אני מביא הצעה זו בפניכם להצבעה, ומדגיש כי ליו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה יש סמכות להחליט בנושא מסוים, למרות שהוא בסמכות ועדת המשנה

איימן עודה:       מי בעד שירים את האצבע בבקשה, או את היד

איימן עודה:  מי נגד? מי נמנע?     

איימן עודה: ההחלטה התקבלה

איימן עודה:       מברוק, חה"כ אורית פרקש

איימן עודה:  אני רוצה להגיד שאני גם הייתי חיובי לא רק בגלל הדברים שהזכרתי, אלא גם בגלל שבאתי אלייך בקדנציה שעברה, ביקשתי מרכז המראה בעיר טמרה

איימן עודה:  את בחנת את הנושא הזה ממקום מקצועי והחלטת כן להקים את המרכז

איימן עודה:  אני מאוד מעריך את זה

איימן עודה:  ואני בין היתר מחזיר לך בגישה החיובית הזאת הרבה הערכה

איימן עודה:  אם את רוצה לדבר, אז נשמח לשמוע אותך

אורית פרקש הכהן: כן

אורית פרקש הכהן:  אז קודם כל, באמת תודה רבה אדוני יושב הראש, אני מאוד מאוד מעריכה את זה

אורית פרקש הכהן:  ואני רוצה גם להדגיש שכמובן הכול יהיה בתיאום איתך ואתה כיושב ראש הוועדה מוזמן גם לקיים דיונים בנושא הזה, בנושאים שאתה תרצה וחשובים

אורית פרקש הכהן:       ובאמת, אני חושבת שהנושא של הבינה המלאכותית מטלטל את כל העולם

אורית פרקש הכהן:  לצערי, אנחנו בארץ עסוקים כרגע בדברים אחרים

אורית פרקש הכהן:  אבל השינויים הם לא פוסחים עלינו

אורית פרקש הכהן:  ובאמת, כמדינה שהיא מהווה אומת הייטק ובכלל, אני חושבת שיש כאן הזדמנות מאוד גדולה להשתמש בטכנולוגיה הזאת לטובת הממשלה, לטובת השירות הציבורי

אורית פרקש הכהן:  ואני מקווה שנעשה שימוש בוועדה הזאת כדי להיות עזר לקידום הנושא הזה לטובת אזרחי ישראל, בוועדה

אורית פרקש הכהן:  ואני חושבת שזה גם כבוד גדול לך שאתה מכיר בחשיבות של הנושא הזה, שבעצם אם אני לא טועה, בפעם הראשונה יש ועדת משנה שעוסקת בנושא הזה

אורית פרקש הכהן:  כן, כן, לגמרי

אורית פרקש הכהן:  ופרלמנטים בעולם עוסקים בו

אורית פרקש הכהן:  פרלמנטים בכל העולם עוסקים בו

אורית פרקש הכהן:  יש חקיקה מאוד משמעותית שמתקדמת באירופה ובעולם

אורית פרקש הכהן:  ואנחנו מצטרפים עכשיו, בזכותך, להיות פרלמנט שהנושא הזה חשוב לו

איימן עודה: תודה רבה לך, חברת הכנסת אורית

תמי סלע: שני משפטים באמת לגבי סמכות של ועדת משנה

תמי סלע:  אז כמו שצוין פה, המנדט והתקופה והחברים

תמי סלע:  אני היועצת המשפטית של הוועדה, תמי סלע

תמי סלע:  רק לומר שוועדת המשנה לא יכולה לקיים ישיבות בזמן שהוועדה מקיימת ישיבות במליאתה

תמי סלע:  זה עניין אחד

תמי סלע:       היא לא יכולה, אין לה סמכות לדון בדברים שלפי חיקוק הועברו לסמכות הוועדה במליאתה

תמי סלע:  כמו למשל אישור של תקנות או הליכי חקיקה

תמי סלע:  בשאר העניינים יש לה בעצם סמכות זימון, ועידה, סמכויות אחרות של קביעת סדר יום כמו לוועדה במליאתה

תמי סלע:  כמו שאמרת, בתיאום עם היו"ר

אורית פרקש הכהן: בהחלט

תמי סלע: בהצלחה

אורית פרקש הכהן: תודה

אורית פרקש הכהן:  תודה רבה

איימן עודה: טוב חברים, אני עובר לנושא הבא

יאסר חוג'יראת: רק גם נאחל לה בהצלחה

איימן עודה: תודה רבה חבר הכנסת יאסר חוג'יראת

סלעית לב: אפשר שנייה רק להגיד משהו על הנושא של בינה מלאכותית, מרשות החדשנות?     

איימן עודה: בבקשה, אני, האמת, אני רוצה להעביר קצת זמן, עד שיגיע יוסף עטאונה שיזם את היום למען הנגב

איימן עודה:  לכן את מוזמנת לדבר, בבקשה

סלעית לב: מצוין

סלעית לב:  אז אנחנו רק נשמח לכלול, אני מניחה בדיונים המאוד חשובים האלה את ד"ר זיו קציר, הוא בעצם מנהל התוכנית הלאומית לתשתיות בינה מלאכותית ברשות החדשנות

סלעית לב:  והוא אחראי על פעילות הממשלה בנושא בתחום הבינה המלאכותית

סלעית לב:  והוא הוביל את זה עם הרבה ידע ומקצועיות

סלעית לב:  אז נשמח כמובן להיות חלק

איימן עודה: את יודעת שאת תמיד מדברת דברים חיוביים?     

סלעית לב: אני ממש משתדלת

איימן עודה: כן, לקדם, קדימה

סלעית לב: ממש משתדלת

איימן עודה: כך שמתי לב במו"פ בשפרעם

איימן עודה:  כל הכבוד, הרבה הערכה

סלעית לב: תודה

איימן עודה: טוב, תגידו לי בבקשה וגם אורית, הבינה המלאכותית, זו עוד התקדמות טכנולוגית או שזה שינוי היסטורי ברמה של מאות שנים? מה את חושבת?     

אורית פרקש הכהן: שאלת השאלות, לא? אני חושבת שמדובר במשהו שמשנה, שישנה את העתיד

אורית פרקש הכהן:  הוא משנה כבר

אורית פרקש הכהן:  זה לא עוד טכנולוגיה

אורית פרקש הכהן:  גם רואים את זה בקצבים של ההתפתחות, בקצבים של הזה

אורית פרקש הכהן:  וגם העובדה שזה כל כך קונטרו-וורסלי

אורית פרקש הכהן:  אני חושבת, הרי יש מדענים מובילים בעולם שעסקו ב-AI ומזהירים את העולם מפניו

אורית פרקש הכהן:  ויש כאלה שחושבים אחרת

אורית פרקש הכהן:  אנחנו נצטרך לחיות ולראות

אורית פרקש הכהן:       וגם יש את שתי התפיסות הרגולטוריות, של איך ממשלות צריכות להתייחס לטכנולוגיה הזאת

אורית פרקש הכהן:  האם הם צריכים לפקח עליה בצורה אדוקה, או האם הם צריכים להתייחס אליה סתם כעוד טכנולוגיה ולתת לשוק העסקי לעשות את שלו

איימן עודה: מתי את חושבת שמבחינה גם יצירתית הבינה המלאכותית תהיה שווה, לא תהיה אף פעם שווה לבן אדם

איימן עודה:  מה את חושבת? חשבו שעוד 100 שנה

איימן עודה:  אחר כך חשבו שבשנת 1929

איימן עודה:  מה את חושבת?     

אורית פרקש הכהן: אני לא יודעת

אורית פרקש הכהן:  אולי אתם רוצים להשיב?     

איימן עודה: יתחיל לכתוב ספר, ספר שלם?     

אורית פרקש הכהן: אני כן יכולה להגיד לך שנגיד כבר באירופה מקדמים חקיקה מאוד מאוד מתערבת, שצובעים את סוגי הפעילות שהבינה המלאכותית יכולה לעשות בשלושה צבעים

אורית פרקש הכהן:  ומה שנקרא צבע אדום שיכול להשפיע על החלטות

אורית פרקש הכהן:  נכון שיכול לפגוע בזכויות של אנשים

אורית פרקש הכהן:  הם פשוט מתחילים כבר להטיל עליהם איסורים לעשות את הטכנולוגיה הזאת בלי אישורים או בלי פיקוח

אורית פרקש הכהן:       לגבי מתי באמת יהיה לה את היכולת האנושית מלא מלא, כולל רגשות וכו'? בסוף יש אומרים שזה רק אלגוריתם, נכון? מצד שני יש מדענים שאומרים שקורים שם דברים שלא יכולים להסביר

אורית פרקש הכהן:  אבל את הדברים האלו נלמד גם בוועדה

איימן עודה: עכשיו אפשר להכין נאום שלם, כולל דוגמאות, כולל משלים, ורק להצביע האם הגישה הדתית, החילונית, השמאלית, ממי אתה רוצה לקבל את המשלים ואת הדוגמאות

איימן עודה:  אז מי שכותב נאום יכול לכתוב גם ספר

איימן עודה:  וזה עניין של שנה שנתיים, לא יותר

איימן עודה:       ואני עכשיו סיימתי כתיבת ספר, פרסמתי אותו כבר

איימן עודה:  אמרתי לצוות שלי אני חייב לפרסם לפני שהבינה המלאכותית תגיע ואנחנו אפשר ממש להוציא ספר תוך דקות

איימן עודה:  לכן באמת, זה דבר משנה דברים שהאנושות התרגלה אליהם

איימן עודה:       הנה, הגיע חבר הכנסת יוסף עטאונה

איימן עודה:  עשינו שיחת חולין כזו עד שתגיע

אורית פרקש הכהן: לי יש שאלה אליך

אורית פרקש הכהן:  אתה חושב שהיא תוכל להחליף חברי כנסת ואולי גם ממשלה לא כל כך סבירה? מה אתה אומר?     

איימן עודה: את זה הציבור צריך לעשות

איימן עודה:  לכן אני מברך את האנשים שהפגינו וחסמו כבישים

איימן עודה:  אני מברך את פועלם

איימן עודה:  לדעתי זה כל כך חשוב

איימן עודה:  ולגבי האוכלוסייה הערבית, אנחנו צריכים להיות חלק אינטגרלי מההפגנות

איימן עודה:  עוד פגיעה במרחב הדמוקרטי אנחנו נהיה הקורבנות הראשונים

איימן עודה:  יש לנו הרבה הערות, יש לנו הרבה כעסים, ובצדק

איימן עודה:  ובצדק

איימן עודה:  ובכל זאת, עוד צמצום במרחב הדמוקרטי זה עוד פגיעה

איימן עודה:  כולנו צריכים להפנים שבכל מקום בעולם רק אחדות בין הקבוצה הדמוקרטית לבין קבוצת מיעוט זה עשוי להביא לרוב לכל מדינה בעולם

איימן עודה:  צריך לעשות את זה גם במדינת ישראל

איימן עודה:  דמוקרטיה כלומר דמוקרטיה לכולם

איימן עודה:  ועל זה צריך להיאבק

איימן עודה: אני רוצה לברך את חברי היקר חה"כ יוסף עטאונה על יום הנגב, לרבות הכפרים הבלתי מוכרים

איימן עודה:  שאם יש קבוצה שהיא המוחלשת ביותר והמוזנחת ביותר והמופלית ביותר לרעה במדינה, זה אנשים שחיים ללא חשמל, ללא מים, ללא מערכת חינוך

איימן עודה:  וזה הכפרים הבלתי מוכרים בנגב

איימן עודה:  לכן זה נושא שמבחינה הכי מוסרית אין יותר חשוב ממנו

איימן עודה:       אני רוצה להגיד גם חברים, אני רוצה לפנות אל הציבור היהודי

איימן עודה:  ולך חברי היקר והבן אדם המתמיד בוועדה, שאני מעריך אותו מאוד, חה"כ סימון מושיאשוילי

איימן עודה:  אני חושב שלאורך כל ההיסטוריה היהודים שסבלו מהסתה, גם לפני הספירה, בתקופת מצרים, עד לתקופת אירופה במאה ה-20, אותם דברים של השתלטות ושל המספר שלהם הולך וגדל ובעיה דמוגרפית ומזיקים, משתלטים על אדמות

איימן עודה:  אני חושב שצריך להקשיב להסתה נגד התושבים בכפרים הבלתי מוכרים ולהגיד די

איימן עודה:  די עם ההסתה הפרועה הזאת

איימן עודה:  טובתם היא טובת החברה בכלל

איימן עודה:  טובתם היא טובת המדינה בכלל

איימן עודה:  וצריך שוויון

איימן עודה:       טובת הנגב

איימן עודה:  תגידו לי בבקשה, איך המצב בנגב יהיה טוב אם יש שם 32% ערבים, 50% מהם חיים בכפרים בלתי מוכרים

איימן עודה:  אז איך המצב של הנגב כולו ישתפר בלי שיפור מצב הכפרים הבלתי מוכרים? צריך להכיר בהם בכולם

איימן עודה:  צריך תכנון, צריך תשתיות, צריך מערכת חינוך

איימן עודה:  ולשם כך אנחנו התכנסנו עכשיו

איימן עודה:       אנחנו רוצים לקדם נושא שנשמע את ההתייחסות של כולכם וזה הקמת מו"פ בנגב

איימן עודה:  בקרב האוכלוסייה הערבית יש שני מו"פים טובים ומוצלחים ומוסיפים לכולם

איימן עודה:  אחד בכפר קרע, אחד בשפרעם

איימן עודה:  כמו בגליל

איימן עודה:  אנחנו ביקרנו בשניהם

איימן עודה:  וראינו איך הם מוסיפים לכולם

איימן עודה:  לכן אנחנו רוצים שמו"פ נוסף יוקם בנגב

איימן עודה:       אני רוצה לברך את משרד המדע שהוא תומך בהצעה הזו

איימן עודה:  משרד האוצר מתנגד, מכל מיני סיבות

איימן עודה:  אנחנו נשמע את הסיבות של משרד האוצר

איימן עודה:  אבל כולנו צריכים להבין שזה לא רק מוסיף כמו שבשפרעם זה מוסיף, כמו שבכפר קרע זה מוסיף, אלא שזו אמירה

איימן עודה:  מו"פ ביישוב ערבי זו אמירה

איימן עודה:  האוכלוסייה רוצה גם empowerment

איימן עודה:  הכסף הטוב זה לאו דווקא הכסף שחוזר היישר בצורה המהירה ביותר, תוך מספר חודשים חוזר לאוצר

איימן עודה:  תשקיע בהייטק, תוך שנה אתה מתחיל להרוויח, אני מברך על זה

איימן עודה:  אבל יש גם השקעה אסטרטגית

איימן עודה:  גם בפילוסופיה הכלכלית יש את ההשקעה האסטרטגית וזה מתן empowerment, העצמה לקבוצות מיעוט, זה דבר טוב

איימן עודה:       אני זוכר - - - כשדיברנו על הקמת בית חולים אמרו זה לא ממש כסף טוב

איימן עודה:  כשדיברנו על גמלאים אמרו זה לא ממש כסף טוב

איימן עודה:  רוצים להשקיע בעשירים שמשלמים מיסים יותר מקבוצות מוחלשות, בשביל שהכסף יחזור ישר לאוצר

איימן עודה:  זה מגדיל את הפערים החברתיים כלכליים

איימן עודה:  בסופו של דבר זה לא טוב לכלכלה וזה סותר את העמדות החברתיות שלנו

איימן עודה:  לכן כן, כן, צריך להקים מו"פ ביישוב ערבי, אולי ברהט

איימן עודה:  אולי, אתה מחורה, אני יודע שאתה יכול לחשוב על מקומות אחרים

איימן עודה:  אבל בסוף זה ייטיב עם האוכלוסייה הערבית בנגב ועם הנגב כולו, יהודים כערבים

איימן עודה:       אני בהתחלה, ברשותך, אתן לחבר הכנסת יוסף עטאונה

איימן עודה:  אחר כך נמשיך הלאה

איימן עודה:  בבקשה

יוסף עטאונה: תודה רבה כבוד יושב הראש, חברי איימן עודה

יוסף עטאונה:  אני חושב שהנושא שבדיון שמונח על השולחן הוא נושא מאוד חשוב, משמעותי

יוסף עטאונה:  מהבוקר אנחנו קיימנו בוועדות השונות דיונים רבים על האוכלוסייה הערבית, על המצוקות שלה בעיקר ועל הזכויות שלה

יוסף עטאונה:  גם להתפתח וגם להכרה

יוסף עטאונה:  אבל במקביל אני חושב שנלחמים על הקיום ביום יום בחברה הערבית הבדואית בנגב

יוסף עטאונה:  במיוחד על הכרה וקורת הגג ועל זכות בסיסית לחינוך וכל הנתונים שראינו בתוך הוועדות מראות בצורה ברורה שהאוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב היא האוכלוסייה הכי חלשה מבחינה חברתית כלכלית באשכול הכי נמוך שיכול להיות במדינה

יוסף עטאונה:       לכן גם במצב הזה, וגם כאיש חינוך, אני חושב שנושא של השכלה בכלל וגם המרכז פיתוח הוא מאוד חיוני לחברה שהיא גם חברה שנמצאת בהתפתחות מאוד מתקדמת וגם מורכבת

יוסף עטאונה:  גם התהליך שעוברת החברה הערבית הבדואית בנגב, כולל הנושא של האורגניזציה בכלל זה מחייב גם תהליך שיביא ליווי של מחקרים מדעיים, חברתיים, בתוך החברה

יוסף עטאונה:  והגיע הזמן שבמקום שכל מיני אנשים שמתיימרים להיות מבינים באוכלוסייה הערבית הבדואית שהם יובילו את המחקרים, יובילו את ניירות העמדה

יוסף עטאונה:  יובילו את המורכבות של החברה

יוסף עטאונה:  מרכז כזה בתוך החברה עצמה ואני בטוח שבתוך החברה יש את הפוטנציאל לאנשים בחברה הערבית הבדואית שיהיו שם, יובילו את התהליכים

יוסף עטאונה:       לכן כבוד יושב הראש, אני בציפייה, כמו שהלכתי לכל הוועדות ועם כל יושבי הראש, יש מתווה שאני מוביל ביום הזה שאנחנו רק מתחילים את הדיונים בכל הנושאים שעלו

יוסף עטאונה:  ולכן גם יהיה מעקב בכל הוועדות

יוסף עטאונה:  בוועדה שלך אני מצפה גם שתוביל את הנושא שהמו"פ הבא, השלישי, יהיה בנגב

יוסף עטאונה:  ואתה תבחר איפה הוא יהיה

יוסף עטאונה:  לא בחורה

יוסף עטאונה:  כי בסוף המטרה היא לשרת את האוכלוסייה ואני בטוח שאתה בעקביות שלך והאמונה שלך בצדקת הדבר, שבסוף ביחד נגזור את הסרט לפתיחת המו"פ

יוסף עטאונה:  תודה רבה

יוסף עטאונה:  אני חייב לחזור לדיון בנגב גליל, על מרכזי שירות בסיסיים

יוסף עטאונה:  תודה

איימן עודה: יעטיכ אלעפייה, אבו בשאר, תודה רבה חבר הכנסת יוסף עטאונה

איימן עודה:  טוב חברים, אנחנו מתחילים

איימן עודה:  חברי הכנסת יכולים לדבר מתי שירצו

איימן עודה:  אנחנו מתחילים עם רינת שפרן ממשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

איימן עודה:  תציג מצגת על הנושא

איימן עודה:  בבקשה

רינת שפרן: שלום לכולם

רינת שפרן:  שמי רינת שפרן, אני מנהלת אגף בכיר, מדע וקהילה במשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

רינת שפרן:  ואני אציג קצת נתונים בסיסיים לתחילת הדיון

רינת שפרן:       (הצגת מצגת)     אז באמת למשרד יש שבעה מרכזי מו"פ, תכף אני אראה את הפרישה שלהם

רינת שפרן:  אשר תפקידם להוות מנוע צמיחה לאזור שבו הם פועלים

רינת שפרן:  הם פועלים בפריפריה בלבד

רינת שפרן:  מטרה ראשונה שלהם היא מצוינות במחקר בעל פוטנציאל יישומי

רינת שפרן:  מחקר יישומי הוא טרום מחקר מסחרי ואחרי מחקר אקדמי

רינת שפרן:  זאת אומרת, הוא מחקר שמטרתו היא כבר לבחון אפשרות יישומית, אפשרות של מסחור של, כן, האם זה בכלל שווה את ההשקעה

רינת שפרן:       המטרה השנייה היא פיתוח כלכלי אזורי בפריפריה

רינת שפרן:  תכף אני אציג קצת נתונים על זה

רינת שפרן:  והמטרה השלישית, הקטנה יותר יש לציין, אבל עדיין חשובה, פיתוח חברתי אזורי

רינת שפרן:  תרומה לעולמות החינוכיים, להוות מודל לחיקוי באזור וגם נדבר על זה

רינת שפרן:       איפה המרכזים הקיימים? המשרד תומך בשבעה מרכזים

רינת שפרן:  קיימים, אני אגיד, גם מרכזים נוספים, קטנים, בתמיכת משרד החקלאות

רינת שפרן:  ועוד מרכזים גדולים כגון מכון וולקני, המכון הגיאולוגי וכדומה

רינת שפרן:  הם פרושים בפריפריה, כמו שאפשר לראות

רינת שפרן:  הנקודות האדומות מייצגות את המרכזים הקיימים

רינת שפרן:  כאשר מכון שמיר נמצא בקצרין, אגודת הגליל שגם הוועדה ביקרה בה היא יושבת בשפרעם

רינת שפרן:  מו"פ במשולש יושב בכפר קרע

רינת שפרן:  מו"פ מזרח יושב באריאל, מו"פ עוטף עזה בשדות נגב ומו"פ ים המלח, מדבר וערבה, שנציגיו גם נמצאים כאן יושב בארבע שלוחות בעצם לאורך כל הנגב: מצדה, דרך מצפה רמון, חצבה ועד אילות

איימן עודה: יש ארבעה מרכזים?     

רינת שפרן: זה שלוחות

רינת שפרן:  זה משנה של שלוחות קטנות

רינת שפרן:  הוא פשוט פרוש על שטח מאוד מאוד גדול

איימן עודה: כל מה שטוב לחברה אני תומך, אני בעד

איימן עודה:  יחד עם זאת, צריך אחד ברהט או במקום שיבחרו

רינת שפרן: באמת המו"פ הגדול מגיע לקריית שמונה

רינת שפרן:  יושב בניין אחד בתוך קריית שמונה, בעניין שני בתל חי בגן הטכנולוגי

רינת שפרן:       תחומי מחקר, זה קצת קטן, אמרת קודם שאתה לא רואה טוב, איימן, גם אני לא

רינת שפרן:  בעצם בתחומי המחקר המו"פים מיועדים לחקור אתגרים של האזור שבו הם יושבים

רינת שפרן:  כך שאנחנו יכולים לראות בהרבה מקומות באמת יש עיסוק בעולמות של האזור

רינת שפרן:  מיגל עוסק הרבה בפודטק המפותח מאוד בצפון

רינת שפרן:  באגרוטק ובעולמות כאלה

רינת שפרן:  פיתוחים מתחום החקלאות

רינת שפרן:  מכון שמיר בגולן עוסק גם הרבה בחקלאות, בשפכים, בקרקע ומים

רינת שפרן:  מכון מדבר וים המלח, שגם תכף ידבר על עצמו, עוסק הרבה בעולמות של מדבור, שמש, השפעות השמש על האור וחקלאות מדברית, שיטפונות וכדומה

רינת שפרן:  מו"פ מזרח באריאל עוסק במדעי הסביבה, חקלאות ומדעי החברה

רינת שפרן:  גם הרבה בשפכים ובטיפול בפסולת

רינת שפרן:  מו"פ אגודת הגליל עוסק הרבה בתחומי מים, תחומי בריאות הציבור באזור בו הוא יושב

רינת שפרן:  וגם מחקרים חברתיים

רינת שפרן:  מו"פ המשולש עוסק הרבה בעולמות של סולארי, שם גם הפיתוחים המוצלחים ביותר שלו

רינת שפרן:  בעולמות של מדעי מחשב, התחלה של בינה מלאכותית של השפה הערבית

רינת שפרן:  דברים מאוד מאוד מעניינים

רינת שפרן:  ומו"פ קטיף בעוטף עזה עוסק בעיקר בחקלאות וחקלאות מדברית

רינת שפרן:       קצת נתונים על המחקרים, על מה יכול מרכז מו"פ כזה לתת בעצם לאזור שבו הוא יושב

רינת שפרן:  אז אפשר לראות כאן בעצם תועלות מתחום המחקר

רינת שפרן:  הבסיס הראשון של מחקר כזה הוא לעשות, זה חוקרים, מעבדות, מבחנות

רינת שפרן:  באמת מחקר יישומי ממשי

רינת שפרן:  מבחינת מה הם עושים? אז אפשר לראות שמועסקים בכל מרכזי המו"פ מעל 200 חוקרים בפריפריה, בעלי תואר דוקטורט או בעלי דוקטורט או בתהליך דוקטורט

רינת שפרן:  מעל 200 איש שמועסקים

רינת שפרן:  זו גם תעסוקה לא קטנה עבור הפריפריה

רינת שפרן:  מפרסמים כ-250 מאמרים, זה נתוני 2022

רינת שפרן:  זה נע בין 250 ל-300 מאמרים בדרך כלל בשנה

רינת שפרן:  הפרסומים הם בכתבי עת מובילים ברחבי העולם

רינת שפרן:  מענקים, מענקי מחקר

רינת שפרן:  הכוונה למענקים גרנטים שמתקבלים ממקורות חיצוניים

רינת שפרן:  זה גם מעיד על איכות המחקר

רינת שפרן:  כשמו"פ המשולש זוכה באורייזון זה כבוד גדול למחקר הישראלי, באמת, שאין לתאר אותו

רינת שפרן:  ועוד מו"פים באמת זכו בקרנות כאלה

רינת שפרן:  זה גם, מעל 200 מענקים ממקורות חיצוניים במהלך השנה האחרונה רק

רינת שפרן:  עם גם הכנסות מגרנטים

רינת שפרן:  זאת אומרת, הגוף הוא גם מסוגל להחזיק את עצמו, לא באופן מלא, אבל לפחות ב-60% מתקציבו באמצעות הכנסות ממענקים

רינת שפרן:       הפעילות האחרת של המו"פים היא בעולמות של מסחור

רינת שפרן:  אמרתי מקודם, מו"פ יישומי הוא החולייה המקשרת בין מחקר אקדמי למחקר מסחרי

רינת שפרן:  יושבת פה סלעית מרשות החדשנות

רינת שפרן:  מחקר מסחרי זה באמת התחום שלהם

רינת שפרן:  אבל המו"פים מצופים להתחיל לקיים שיתופי פעולה עסקיים

רינת שפרן:  לרשום פטנטים, לבדוק היתכנות של תועלת כלכלית לאזור בו הם נמצאים

רינת שפרן:  ואנחנו יכולים לראות מעל 500 שיתופי פעולה עסקיים שהניבו מעל 31 מיליון שקלים בכל המו"פים

רינת שפרן:  שוב, סכום לא מבוטל בכלל בשביל הפריפריה

רינת שפרן:       התועלת השלישית, שהיא תועלת קטנה יותר, היא מעולמות החינוכיים החברתיים

רינת שפרן:  מו"פ בתור איזה שהוא מודל לחיקוי לילדים, נוער או איזה שהוא גורם אזורי שמנכיח מדע ותרבות מדעית

רינת שפרן:  אני אגיד בכנות, המטרה הראשית שלהם היא מחקר

רינת שפרן:  מחקר ופיתוח כלכלי

רינת שפרן:  אבל כשחוקרים נמצאים ויושבים באזור שבדרך כלל אין בהם הרבה חוקרים יש לזה ערך

רינת שפרן:  סיפרתי לפני זה, אני גדלתי ליד קריית שמונה

רינת שפרן:  ועשיתי את הביוטופ שלי במיגל קריית שמונה

רינת שפרן:  כיוון ששם היו מעבדות ושם היו חוקרים

רינת שפרן:  והדבר הזה הוא בעל משמעות אזורית לא מבוטלת

רינת שפרן:  אז אנחנו יכולים לראות שהמו"פים עושים, שוב, כערך נלווה, גם חוגים, אירועים שפתוחים לציבור הרחב, כנסים מקצועיים

רינת שפרן:  בעצם מנכיחים את המדע באזור בו הם פועלים

רינת שפרן:       כיוונים אסטרטגיים: המו"פים, אנחנו חושבים שהפוטנציאל שלהם, מרכזי המו"פ הוא גדול מאוד

רינת שפרן:  ובעצם בהשקעה של 20 מיליון בסוף 2022, הרבה באמת בזכות תקציבים שהגיעו במהלך הסיכום התקציבי של שנת 2022, אנחנו בעצם פועלים לחזק את המו"פים לכיוונים האסטרטגיים הבאים: מיקוד יישומי

רינת שפרן:  כלומר מחקר שבאמת יש לו היתכנות כלכלית בהמשך בתור כלי לפיתוח כלכלי של האזור

רינת שפרן:  אנחנו רואים בזה מנוע צמיחה אזורי

רינת שפרן:  חד משמעית אנחנו חושבים שהכול מבוסס על מצוינות

רינת שפרן:  המרכזים, הרבה פעמים אנחנו מסבירים שזה לא צדקה, זה לא כדי לספק תעסוקה באזור

רינת שפרן:  זה לא מספרים, אנחנו לא משרד העבודה וזה לא מספרים כאלה גדולים

רינת שפרן:  זה לייצר מצוינות מחקרית וזה הבסיס לכל

רינת שפרן:  אנחנו פועלים למיקוד תחומי הפעילות של המו"פים, גם באמצעות תקצוב ממוקד לאותם תחומים

רינת שפרן:  קשר חזק יותר עם התעשייה ומיקוד בגיוס חוקרים מצוינים

רינת שפרן:       מה יכול לקרות מכזה מרכז? זאת אומרת, אם קם או אם פועל מרכז בחברה או באזור מסוים, הוא מייצר שתי תועלות עיקריות: תועלת כלכלית ותועלת תעסוקתית

רינת שפרן:  דיברנו על יצירת מקומות עבודה, יצירת מקומות עבודה נלווים כמו אבטחה, תחזוקה, ניקיון, אחזקה

רינת שפרן:  זה מעבר לדוקטורנטים, חוקרים, סטודנטים בתואר שני שיכולים לעשות שם את המחקר שלהם, עובדי מעבדה כמובן

רינת שפרן:  ותועלות כלכליות, שזה כאמור המוקד

רינת שפרן:  רישום פטנטים, מסחור של הפטנטים, שיתופי פעולה עסקיים, הקמת חברות בת

רינת שפרן:  ואני אראה פה דוגמה אחת שהיא מגיעה ממיגל, מיגל קריית שמונה הוא מרכז המו"פ הגדול ביותר שלנו

רינת שפרן:  הוא מעסיק עשרות רבות של חוקרים וכמה מאות אנשים באזור בו הוא פועל

רינת שפרן:  השקף הזה מראה את מספר חברות הבת והסכמי הרישיון

רינת שפרן:  הסכם רישיון זה הסכם שימוש בפטנט

רינת שפרן:  שמיגל, רק מיגל הקים בין השנים 2018 ל-2021

רינת שפרן:  מאז היה כבר עוד

רינת שפרן:  אז בעצם מיגל עצמו הקים 10 חברות בת או חברות שמבוססים על פיתוחים שלו

רינת שפרן:       הכנסות משוערות מחברה כזו לקופת המדינה מדברות על 30-40 משרות בהייטק

רינת שפרן:  4 מיליון ש"ח רק הכנסות ממיסים, בשלבים הראשונים של חברה שכזו

רינת שפרן:  מיגל, כמו שאתם יודעים, פועלים הרבה בתחום הפודטק והאגרוטק ובאמת רבות מהחברות שלהם הן בתחום הזה

רינת שפרן:  אז זו תועלת כלכלית אחרת אפשרית

רינת שפרן:  שוב, אני אגיד שוב, כמובן מיגל הוא מו"פ גדול וחזק

רינת שפרן:       כמה כסף זה מניב? דוגמה באמת להכנסות אפשריות

רינת שפרן:  אז מה שאפשר לראות זה שבצד שמאל הפטנטים עצמם הם לא מניבים לכשעצמם תקציבים גדולים או הכנסות גדולות למו"פ

רינת שפרן:  מכל הפטנטים שמיגל רשמה, והיא רשמה כ-42 פטנטים בשנים המדוברות

רינת שפרן:  ההכנסות עמדו על כמה עשרות, כ-50,000 שקלים על פני השנים שבדקנו

רינת שפרן:  איפה כן ההכנסות האפשריות? מה זה פיתוח אפשרי של מו"פ כזה? בעצם הסכמי פיתוח

רינת שפרן:  שיתוף פעולה עסקי, ממש, עם חברה, על בסיס פיתוח שמיגל עצמו עשתה

רינת שפרן:  סתם לשם האנקדוטה, מיד-ווקס השני מלמעלה, זה פיתוח, זה חיסון לקורונה של חיות

רינת שפרן:  שהם התחילו לפני מגפת הקורונה, והוא פשוט הפך להיות מאוד מאוד רלוונטי

רינת שפרן:       איזה עוד תועלות? דיברנו על תועלות העסקתיות

רינת שפרן:  שוב, הדוגמה של מיגל

רינת שפרן:  מיגל מעסיקים כ-300 איש סך הכול, מתוכם דוקטורים או חוקרים כ-80, הירוק כהה הוא עובדי מחקר, מעבדות וכדומה

רינת שפרן:  ירוק בהיר זה בעלי תואר דוקטורט

רינת שפרן:  הצהוב למעלה זה סטודנטים לתואר שני והנהלה שבשנה האחרונה שנמדדה זה כ-23 עובדי הנהלה

רינת שפרן:  אז תועלת תעסוקתית ישירה לאזור יש לנו

רינת שפרן:  תועלת תעסוקתית עקיפה היא התועלת היותר מעניינת

רינת שפרן:  וזה כמעט השקף האחרון

רינת שפרן:  מה קרה עם עובדים, ואני מתנצלת שזה קטן

רינת שפרן:  מה קרה עם עובדים שעבדו במיגל ועזבו את מיגל? אז בדקנו שלוש שנים אחורה לאן הלכו העובדים האלה? 60% מהם הלכו לתעשייה

רינת שפרן:  זאת אומרת או לסטארט-אפים שקמו מתוך מיגל ועשו אקזיט

רינת שפרן:  או לתעשייה אזורית בפריפריה באזור קריית שמונה

רינת שפרן:  שבעצם מיגל הפכה להיות איזה סוג של יצאנית או מכשירת עובדים עבורה

רינת שפרן:  אז גם מי שעובד במו"פ ועוזב את המו"פ בעצם תורם או לאקדמיה, כי 40% הלכו לאקדמיה הישראלית, או לתעשייה האזורית והארצית

רינת שפרן:       זהו

רינת שפרן:  הדבר האחרון באמת שאני אגיד, לפני פתיחת הדיון, הוא מה בעצם יכול לכלול מו"פ יישומי בחברה הבדואית

רינת שפרן:  איזה סוג תחומים יכולים להעסיק מחקר שכזה

איימן עודה: חשוב ביותר

איימן עודה:  בבקשה

רינת שפרן: אז אנחנו מדברים, וכמובן יש עוד תחומים

רינת שפרן:  אבל נכון להיום אנחנו מדברים על ארבעה מרכזיים: אחד הוא העולמות של מדעי הסביבה, טיפול בפסולת, שפכים, עולמות שצריכים מענים מאוד מאוד דחופים בחברה הבדואית

רינת שפרן:  ומו"פים אחרים עוסקים בזה גם

רינת שפרן:  מדעי הרפואה

רינת שפרן:  החברה הבדואית בעלת מאפיינים ייחודיים כאשר היא לא גדולה מספיק כדי שחברות או גופים מסחריים יעשו עליה מחקר לכשעצמם

רינת שפרן:  סורוקה הוא גוף מעולה לשיתופי פעולה בעולם הזה

רינת שפרן:  אוניברסיטת בן גוריון היא גוף מעולה לשיתופי פעולה בעולם הזה

רינת שפרן:  אז מדעי הרפואה הוא תחום שני גדול

רינת שפרן:  תחום שלישי הוא אגרוטק, בקשה שעלתה מהשטח

רינת שפרן:  חקר של חקלאות מסורתית, הכנסת טכנולוגיות לתוך חקלאות מסורתית ושימוש או פיתוח של שיטות חקלאות

רינת שפרן:  והתחום הרביעי הוא תחום מדעי החברה

רינת שפרן:  ראינו גם מו"פים אחרים שעוסקים בתחומים דומים

רינת שפרן:       מחקר סטטיסטי דמוגרפי העוסק בחברה הבדואית

רינת שפרן:  יש לנו, תכף יגיד אולי בני מהמשרד לשוויון חברתי, יש לנו מחסור בנתונים, ב-data של החברה הבדואית

רינת שפרן:  והדבר גם לא עוזר לקיום מחקרים נוספים בנושא

רינת שפרן:  זאת אומרת, ככל שאין data קשה גם לסתם חוקרים לעשות מחקר

רינת שפרן:  מדברים הרבה על מכון, נכון יש מכון ירושלים שאוסף data באופן סיסטמתי על החברה בירושלים

רינת שפרן:  אותו דבר יכול לקרות בחברה הבדואית כזרוע של המו"פ הזה

רינת שפרן:  זהו, זה ככה ברקע

רינת שפרן:  נכון, מדבור

איימן עודה: רינת, תודה רבה לך

איימן עודה:  הרבה הערכה

איימן עודה:  אני רוצה לברך את השתתפות מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית עאדל עאמר

איימן עודה:  אנחנו גם בהמשך הדיון נשמח לשמוע את דעתך

איימן עודה:  רק בשביל שתהיה בתמונה, אנחנו מנסים לקדם מו"פ, מרכז מחקר ופיתוח, בנגב

איימן עודה:  בקרב האוכלוסייה הערבית יש מו"פ בכפר קרע ויש אחר בשפרעם, שנקרא מו"פ הגליל

איימן עודה:  שהם ממש תורמים למדע במדינת ישראל

איימן עודה:       יש ויכוח פה

איימן עודה:  משרד המדע תומך ומשרד האוצר מתנגד

איימן עודה:  אז אנחנו רוצים לשכנע אותו

איימן עודה:  יש ויכוח על מה שנקרא כסף טוב ואיך זה חוזר לאוצר

איימן עודה:  אנחנו חושבים שגם ה-empowerment, העצמה לחברה הערבית הבדואית בנגב זה דבר שחשוב בפני עצמו

איימן עודה:  לכן כן צריך להקים את המו"פ הזה

איימן עודה:  ועל זה הוויכוח פה בוועדה

איימן עודה:       חבר הכנסת סימון מושיאוילי ביקש

איימן עודה:  אחריו ביקש ד"ר יאסר חוג'יראת

איימן עודה:  יש חבר כנסת נחמד, אבל לצערי הרב הוא נפטר, חה"כ גלאון, שהרבה להגיד שהוא תמיד נותן לחבר כנסת אחר כך בן אדם

איימן עודה:  אחר כך בן אדם, אחר כך חבר כנסת

איימן עודה:  כן, אז אנחנו נותנים עכשיו לחבר כנסת

איימן עודה:  חבר הכנסת סימון מושיאשוילי, בבקשה

סימון מושיאשוילי: ראשית, ישר כוח על הדיון החשוב הזה

סימון מושיאשוילי:  אני חושב, אישית, וגם בהתאם לנתונים שהציגה לנו כאן גב' שפרן, שכל נקודת מו"פ בארץ זה נטו רווח למדינה

סימון מושיאשוילי:  יש שם תועלת כלכלית, תועלת תעסוקתית

סימון מושיאשוילי:  אני מרשה לומר גם תועלת לאומית

סימון מושיאשוילי:  יש כאן נטו רווח למדינה

סימון מושיאשוילי:  אין שום סיבה שילד, אם זה בבאר שבע, בנתיבות, בפזורה הבדואית או אפרופו קריית שמונה, יקבל הן בתחום הרווחה, הן בתחום הבריאות ובתחום החינוך, פחות ממה שילד בתל אביב או בגבעתיים מקבל

סימון מושיאשוילי:       הממשלות לדורותיהן הזניחו את הנגב

סימון מושיאשוילי:  ואני מרשה לעצמי לומר גם את הגליל

סימון מושיאשוילי:  גם את הגליל

סימון מושיאשוילי:  אתמול הייתה לי שיחה מעניינת עם ד"ר אלי ספיר

סימון מושיאשוילי:  המשך לשיחה שהייתה לי איתו לפני שבועיים בערך

סימון מושיאשוילי:  הוא יושב ראש רדיותרפיה במדינת ישראל

סימון מושיאשוילי:  יושב ראש התחום הזה באסותא באשדוד

סימון מושיאשוילי:  הוא נתן לי דוגמה לקיפוח של הדרום לצורך העניין

סימון מושיאשוילי:  יש את מכשיר הקרינה, שמפוזרים במרכזים הרפואיים במדינה

סימון מושיאשוילי:  באזור המרכז יש 15 מכשירים כאלו, בירושלים 9 ובדרום, בכל הדרום, כמעט 1

סימון מושיאשוילי: 5 מיליון תושבים, 4 או 5

סימון מושיאשוילי:  לא, 5

סימון מושיאשוילי:  זה, אנחנו מבינים את הקיפוח הזה ובאמת אין סיבה שזה יימשך

סימון מושיאשוילי:  אז אני מברך את כולם, שיהיה בהצלחה

סימון מושיאשוילי:  הצלחה של זה זה הצלחה של המדינה בסופו של יום

איימן עודה: תודה רבה לך, חבר הכנסת סימון מושיאשוילי

איימן עודה:  חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת ביקש לפנייך ואת כבר דיברת

יאסר חוג'יראת: אני אתחיל

יאסר חוג'יראת:  יש נציגי משרד האוצר כאן? חוץ מהם לדעתי כולם מסכימים שיש צורך להקים מו"פ בנגב

יאסר חוג'יראת:  זה מוסכם על כולם

יאסר חוג'יראת:  ניתנה כאן סקירה

יאסר חוג'יראת:  אני חושב שרוב המו"פים שנמצאים בארץ הם נמצאים מאום אל פאחם או מכפר קרע צפונה

יאסר חוג'יראת:  מכפר קרע דרומה כמעט ואין, יש שניים שלושה

איימן עודה: זה של יום המלח יש בו ארבע שלוחות

יאסר חוג'יראת: זה שלוחות

יאסר חוג'יראת:  אני חושב, חשוב מאוד, אין מחלוקת שצריך להקים מו"פ בנגב, בתוך החברה הערבית הבדואית בנגב

יאסר חוג'יראת:  וזה לכמה מטרות

יאסר חוג'יראת:  עם כל הקושי שחווים תושבי הנגב, עם כל הקושי שיש 60,000 חיים בפזורה, מה שנאמר כאן, ללא חשמל

יאסר חוג'יראת:  גם ללא בית ספר, ללא שירותים רפואיים

יאסר חוג'יראת:  צריכים לנסוע קילומטראז' וגם אין תחבורה ציבורית כמו שצריך שיכולים להגיע גם למרכזי הערים בשביל לקבל טיפולים

יאסר חוג'יראת:       אבל יש תקווה, יש הרבה הצלחות וזה הרבה סיפורי הצלחה

יאסר חוג'יראת:  בנגב יש הרבה אנשים שלומדים, בוגרים, רופאים, אנשי מחשב, ראש מחלקת המחשב באוניברסיטת בן גוריון היה בדואי מהנגב

יאסר חוג'יראת:  ויש עוד הרבה דוגמאות

יאסר חוג'יראת:  כמוהו יש הרבה הצלחות

יאסר חוג'יראת:  ומה שמיוחד בנגב, יש יותר ויותר נשים שלומדות ומגיעות לאוניברסיטאות

יאסר חוג'יראת:       כדי לקבל, כשאתה מקבל דוקטורט, כדי להשתלב באקדמיה במדינת ישראל בדרך כלל דורשים גם פוסט דוקטורט

יאסר חוג'יראת:  זאת אומרת, צריך לנסוע לחו"ל, שנתיים שלושה, שיהיה לך מאמרים

יאסר חוג'יראת:  וזה אני חושב ברוב המקרים זה גם מהווה חסם אצל האישה הבדואית בנגב וגם כל אישה ערבייה, במיוחד נשים בנגב

יאסר חוג'יראת:  לכן כשאישה מסיימת דוקטורט ורוצה מקום עבודה, לפעמים גם לא מתקבלת לאוניברסיטה לתוך האקדמיה או לבית חולים, כי היא גם לא מוכשרת בכיוון של מדעי הרפואה או למדה ביולוגיה, כימיה

יאסר חוג'יראת:  לכן כשיש מו"פ זה יאפשר לאותן נשים גם מקום עבודה, גם לצמוח בתוך המו"פ ולקדם את האזור וגם את המו"פ

יאסר חוג'יראת:  לכן אני רואה בזה חשיבות עליונה

יאסר חוג'יראת:       כשבמדינה מדברים לאחרונה במשרד הכלכלה על תעסוקה ותעסוקת נשים, משקיעים הרבה כסף בהייטק

יאסר חוג'יראת:  מנכ"ל אלפנאר שהקים את מרכזי ריאן במדינה, בכל הארץ, והדגש שם על תעסוקת נשים

יאסר חוג'יראת:  אני חושב מהכסף הזה, שנמצא שם מיליונים, אפשר לתקצב 5-6 מיליון, 10 מיליון שקלים שנתי ולהקים מו"פ כזה בתוך הנגב

יאסר חוג'יראת:  מיגל זה הרבה בשביל המדינה

יאסר חוג'יראת:  במיגל אני יודע שיש סעיף תקציבי בתוך משרד המדע של 20 או יותר מ-20 מיליון שקלים צבועים למיגל

יאסר חוג'יראת:  אני לא יודע אם זה קיים במו"פים אחרים

יאסר חוג'יראת:  לכן ברגע שיש אפשרות לצבוע תקציב, סעיף תקציבי כזה, אני חושב 5-6 מיליון שקלים בהתחלה שנתי ואחר כך המו"פ מתפתח בעצמו וזה לא הרבה כסף למדינה

יאסר חוג'יראת:  אני חושב שמשרד האוצר, דווקא הוא צריך לדאוג לזה שיקים מו"פ בתוך הנגב

יאסר חוג'יראת:  כי זה גם מקום לתעסוקה, זה גם מקום לתעסוקת נשים

יאסר חוג'יראת:  זה גם אפשר לשלב ולגוון, גם אנחנו לא רוצים שיהיה מו"פ רק לערביי הנגב ובדואים

יאסר חוג'יראת:  שיהיו גם יהודים בתוך המו"פ הזה, הוא ישרת את כל תושבי הנגב, גם יהודים וגם ערבים

יאסר חוג'יראת:  אבל כן אנחנו רוצים שיהיה בתוך אזור או עיר או כפר בדואי בנגב

יאסר חוג'יראת:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  אני מסכים עם כל מילה

איימן עודה:  ד"ר מנאל חריב, קודם כל ברמה האישית, אני מאוד מעריך אותך

איימן עודה:  את הפעילות שלך מזה הרבה שנים

איימן עודה:  את מקדמת דברים כל כך חשובים, כולל בקרב הערבים הבדואים בצפון

איימן עודה:  הרבה הערכה

יאסר חוג'יראת: גילוי נאות, איימן, מנאל אני לימדתי אותה כשהייתה בכיתה ט' אני חושב

יאסר חוג'יראת:  הייתה תלמידה שלי

איימן עודה: הודא, אני זוכר אותך מלפני 15 שנים נאבקת למען ערביי הנגב

איימן עודה:  צועקת בהפגנות, מדם ליבך

איימן עודה:  הרבה הרבה הערכה

איימן עודה:  רציתם להציג מצגת? אז בבקשה

איימן עודה:  אורית פרקש, את רוצה לדבר שתי דקות, שלוש דקות?     

אורית פרקש הכהן: לא, אני רק רציתי להגיד משפט קצר

אורית פרקש הכהן:  אני רציתי לומר שהנושא של מרכזי מו"פ, אני רק רציתי לחלוק, הוא נושא שאני כן חושבת שכדאי שתשמע את האוצר

אורית פרקש הכהן:  האוצר לא אוהב מרכזי מו"פ, אני זוכרת נכון? אני זוכרת שאני כשרת חדשנות העברנו תקציב

אורית פרקש הכהן:  ואחד מהדברים שהתעצבנתי עליהם בליל התקציב היה שפשוט ביקשו ממני התחייבות שלא יהיה עוד מרכזי מו"פ במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  לא הסכמתי לדרישה הזאת, חשבתי שזה שיקול דעת

אורית פרקש הכהן:  ואני גם יודעת שבמשרד החדשנות, אם אינני טועה, עשיתם רפורמה מאוד משמעותית לגבי מה זה מרכזי מו"פ, איך מרכזיי המו"פ וכו'

אורית פרקש הכהן:       אז אני רק רוצה לומר פה משפט, וגם בעצמי ביקרתי בהרבה מאוד מהמרכזים החשובים האלה, שיש לאוצר תפיסת עולם ואני לא, ראוי לשמוע, אני מקווה שתהיו מספיק פתוחים

אורית פרקש הכהן:  שלא מתים על המוצר הזה שנקרא מרכזי מו"פ

אורית פרקש הכהן:  אני לא יודעת אם זה השתנה

אורית פרקש הכהן:  לא השתנה

אורית פרקש הכהן:  הנה, הם קורצים לי

אורית פרקש הכהן:  כי אני אומרת אם זה כן תמצמצי, אם זה לא תעשי פעמיים מצמוץ

אורית פרקש הכהן:  זה לגיטימי

אורית פרקש הכהן:  כלומר, זה בא הרי ממקום מקצועי

אורית פרקש הכהן:  אבל נראה לי שצריך קצת לשים, איך אומרים? את הפיל שבחדר

אורית פרקש הכהן:  כדאי שהסוגייה הזאת תצוף, כי היא משמעותית

איימן עודה: מאה אחוז

איימן עודה:  תודה רבה לך חה"כ אורית פרקש הכהן

איימן עודה:  בבקשה, ד"ר מנאל והודא אבו עבייד, בבקשה

ד"ר מנאל חריב: אז קודם כל תודה

ד"ר מנאל חריב:  ואנחנו בפורום לדו קיום אזרחי בנגב

ד"ר מנאל חריב:  מברכות על הדיון הזה

ד"ר מנאל חריב:  רגע, יש מצגת

איימן עודה: אתם רוצים שמישהו ידבר ועד שתחברו? בסדר

איימן עודה:  אז ד"ר בני צרפתי מהמשרד לשוויון חברתי

ד"ר בני צרפתי: טוב, אז בגדול אנחנו, כמו שאמרה רינת, אנחנו מאוד מעודדים את זה

ד"ר בני צרפתי:  יש לנו גם תקצוב בהחלטה לטובת הנושא הזה

ד"ר בני צרפתי:  אנחנו רואים בזה המון תועלות

ד"ר בני צרפתי:  חלק מהתועלות רינת - - -     

איימן עודה: אז תגיד לי בבקשה, כמה התקציב? חשוב להבין

איימן עודה:  חשוב לי איך אפשר לשלב ביניכם לבין האוצר כדי לקדם את הנושא הזה?     

ד"ר בני צרפתי: בגדול יש לטובת משרד המדע 25 מיליון

ד"ר בני צרפתי:  השיקול, הפילוח התקציבי זה בהתאם לחוות דעת מקצועית של רינת

קריאה: שנייה, זה של החומש הכלל ארצי של החברה הערבית או של הבדואים?     

ד"ר בני צרפתי:  החומש של החלטת ממשלה 1279 רק בדואית

קריאה: אחלה, תודה

איימן עודה: אני מדבר על הקמת מו"פ

איימן עודה:  כן, אז אתם תומכים?     

ד"ר בני צרפתי: אנחנו תומכים

איימן עודה: ומשרד המדע תומך

ד"ר בני צרפתי: משרד המדע גם תומך

איימן עודה: כמה כסף יש אצלכם, אצל שניכם, בשביל הנושא הזה?     

ד"ר בני צרפתי: במסגרת ההחלטה, בגדול, למשרד המדע יש 25 מיליון

ד"ר בני צרפתי:  עושים עוד מלא פעילות ענפה כמו מדעניות העתיד ועוד הרבה פרויקטים

ד"ר בני צרפתי:  מה שכאילו, בגדול, מה שרינת תחליט

רינת שפרן: אנחנו תקצבנו בערך, עשינו תחשיב של בערך הקמות הקמה ראשוניות של 5 מיליון

רינת שפרן:  בתוך החומש אמרנו לזה, למיטב זיכרוני 12 מיליון לאורך כל החומש

רינת שפרן:  עד שלב שבו הוא יעמוד על הרגליים ויתחיל להכניס הכנסות

איימן עודה: אז איך האוצר מתייחס למה שהם אומרים? איפה נציגי האוצר?      

יאסר חוג'יראת: האוצר ברח

איימן עודה: סליחה, איילת, איפה נציג האוצר?     

קריאה: היה פה, הוא יושב פה

קריאה:  המחשב שלו פה

איימן עודה: אז אולי מישהו ייצא ויחפש אותו? אוקיי, תודה ד"ר יאסר חוג'יראת, תודה רבה

איימן עודה:  תציגי את עצמך בבקשה

פלינט אשרי: שלום לכם, שמי שלומית פלינט, אני ראשת המגמה לתכנון עירוני באוניברסיטת בר אילן

פלינט אשרי:  אני שמחה להגיד שאמנם בר אילן היא האוניברסיטה הגדולה בישראל, הרי שלפי מה שהיה פה בשקפים - - -     

איימן עודה: הגדולה בישראל?     

פלינט אשרי: בישראל

איימן עודה: כמה מספר סטודנטים?     

פלינט אשרי: אני לא יודעת להגיד לך

פלינט אשרי:  אבל זו אוניברסיטה שהיא גם הגדולה ביותר וגם צומחת

פלינט אשרי:  וחשוב להגיד, שלמרות זאת היא לא נראתה כתומכת באף אחד מהמו"פים שהוצגו כאן

איימן עודה: סליחה, אפשר לעבור לאוצר ולחזור אלייך בבקשה? כי הוא הגיע

איימן עודה:  ניסה לברוח, אבל החזרנו אותו בכוח

איימן עודה:  בבקשה

איימן עודה:  תציג את עצמך, את השם בבקשה

נעם שרלו בריגה: שלום לכולם, נעם שרלו בריגה מאגף תקציבים

נעם שרלו בריגה:  אני אתייחס קצת לדברים שנאמרו פה

איימן עודה: אתה לא היית כשדיברו גם מהאוצר, גם מהשוויון חברתי, שהם יש להם הקצאה של 25 מיליון שקלים למען הקמת, 5 מיליון שקלים למען הקמת מו"פ

איימן עודה:  ועוד כסף לחמש שנים הראשונות

איימן עודה:  מה ההתייחסות שלכם באוצר בבקשה?     

נעם שרלו בריגה: אז אני אגיד

נעם שרלו בריגה:  החלטת ממשלה 1279 דיברה על חיזוק המחקר היישומי בחברה הבדואית בנגב

נעם שרלו בריגה:  המטרה היא מטרה חשובה, אנחנו עומדים מאחוריה וגם הוקצה לדבר הזה תקציב

נעם שרלו בריגה:  בשונה למה שנאמר פה, ההתנגדות שלנו היא לא מטעמים תקציביים, הכסף ייצא

נעם שרלו בריגה:  השאלה היא על מה הוא ייצא

נעם שרלו בריגה:  אנחנו בעצם מבקשים לא להשאיר את הכסף בקופת המדינה, אלא לנצלו בעצם בצורה האופטימלית ואני אסביר למה אני מתכוון

נעם שרלו בריגה:       נציגת משרד המדע פה הציגה מספר כיוונים אפשריים שבהם ניתן ואף רצוי לקדם מחקר יישומי בחברה הבדואית: בריאות, אגרוטק וכדומה

נעם שרלו בריגה:  אנחנו שואלים את עצמנו האם בעצם הקמת מכון מחקר עצמאי, מו"פ אזורי, הוא הדרך המיטבית והיעילה ביותר לקדם את המטרות האלה

נעם שרלו בריגה:  זה דיון שאנחנו מקיימים אותו בתוך הממשלה, גם סביב המו"פ בחברה הבדואית וגם בכלל, הרבה דברים אחרים

נעם שרלו בריגה:  כלומר, נעשית איזה שהיא עבודה אסטרטגית להגדיר מה המטרות

נעם שרלו בריגה:  אוקיי? וניקח למשל את הדוגמה של בריאות

נעם שרלו בריגה:  אם המטרה שלנו היא לקדם מחקר יישומי בתחום הבריאות שממוקד בחברה הבדואית, יכול להיות שהכלי המיטבי לעשות את זה הוא בכלל לפרסם גרנטים לחוקרים מצטיינים מהאוניברסיטאות ובתי החולים שיחקרו את הנושא הזה

נעם שרלו בריגה:  כנראה שנקבל תוצר מחקרי טוב יותר מאשר על ידי הקמת מו"פ בחברה הבדואית שיתעסק בנושא הזה

נעם שרלו בריגה:       כנ"ל לגבי אם המטרה שלנו להתמקד דווקא בעולמות החינוך והחינוך הבלתי פורמלי המדעי, אז יש כלים אחרים

נעם שרלו בריגה:  משרד המדע גם יודע להקים מרכזי מדעים ויכול להיות שזה הכלי המתאים לקדם את המטרה הזאת

נעם שרלו בריגה:  ולכן כל הדיון שכרגע מתנהל הוא לא האם להוציא כסף לקידום מחקר יישומי בחברה הבדואית כן או לא

נעם שרלו בריגה:  אלא איך להוציא אותו בצורה הכי חכמה והכי יעילה, עם התוצרים הכי טובים

איימן עודה: יופי

איימן עודה:  נעם, דיברת דברים חשובים בהחלט

איימן עודה:  אני רוצה להגיד לך איך אני רואה את הדברים ומה אני אציע גם בהמשך

איימן עודה:  אני רואה את הדברים כך: שזה לא רק התפיסה של הכסף הטוב או שחוזר כמה שיותר מוקדם לאוצר ולמדינה

איימן עודה:  אלא איך להשקיע בקרב חברות מוחלשות בשביל להעצים אותם

איימן עודה:  שזה לא חייב לחזור היישר, מהר מאוד לאוצר, אבל זה בונה וזה אנחנו רואים את הפירות בהמשך

איימן עודה:  ייקח מספר שנים, אבל אנחנו נראה את זה בהמשך

איימן עודה:       אני ראיתי שרינת הציעה כמה דברים שהם חשובים מאוד

איימן עודה:  אני רוצה להוסיף עוד משהו

איימן עודה:  אנחנו, יש משהו בתפיסה שלנו, כשמדברים על מדע וטכנולוגיה הראש שלנו הולך למדעים המדויקים, ישר

איימן עודה:  אתה רואה את התמונות פה? אין אחד מעולם החברה

איימן עודה:  למרות שזה מדעי החברה

איימן עודה:  אין מדעי הרוח, אין פילוסוף

איימן עודה:  כולם תמונות של אנשים ממדעים מדויקים

איימן עודה:  אני חושב בחברה הערבית בדואית בנגב יש כיוונים חברתיים, למשל נושא השפיטה

איימן עודה:  השפיטה הבדואית

איימן עודה:  זה נושא כל כך חשוב

איימן עודה:  ואני חושב שהכוח של החברה שתהיה כמה שיותר רב תרבותית

איימן עודה:  לכן אנחנו צריכים לבדוק ולחשוב על empowerment, לחשוב גם על הסמליות

איימן עודה:  זה שהמדינה משקיעה ביישוב ערבי בנגב, גם בניין, אני חושב שהסמליות זה האכפתיות

איימן עודה:  אלה דברים שצריך לחשוב עליהם לעומק איך לחזק אותם

איימן עודה:       אני רק רוצה לסבר את אוזניכם, כשנאבקנו למען התוכנית 922 וישבנו עם האוצר מספר ישיבות

איימן עודה:  אמרו לנו בית חולים ביישוב ערבי זה לא כסף טוב

איימן עודה:  להשקיע בגמלאים זה לא כסף טוב

איימן עודה:  כי להשקיע בבן אדם עשיר שמחזיר מיסים, הרבה מיסים לאוצר או בהייטק זה הכסף הטוב ביותר

איימן עודה:  אנחנו בתפיסה חברתית שחושבת על שכבות מוחלשות חשוב לנו להשקיע במקומות הללו

איימן עודה:  לכן אני רוצה להציע ישיבת עבודה עם האוצר, עם השוויון החברתי ועם משרד המדע

איימן עודה:  שנשב כולנו ביחד הרחק מהטלוויזיה ושידור ישיר מערוץ הכנסת

איימן עודה:  נשב ונחשוב מה טוב בשביל לקדם את זה ביחד

איימן עודה:  אתם מקבלים את הסיכום הזה?     

רינת שפרן: בהחלט

רינת שפרן:  אנחנו בדיונים מתמשכים על הנושא

איימן עודה: בסדר גמור

יאסר חוג'יראת: אני יכול רק להגיד משהו לענות לו, לנועם?     

איימן עודה: רק רגע

איימן עודה:  אני רוצה לשאול אם ד"ר מנאל והודא אתן מוכנות?     

ד"ר מנאל חריב: כן, כן

איימן עודה: אז בבקשה

איימן עודה:  ונמשיך אחריהן

ד"ר מנאל חריב: (הצגת מצגת)     טוב, הדברים שלך, חבר הכנסת עודה, באמת היו הרמה להנחתה לגבי מרכז מחקר יישומי בנגב לאוכלוסייה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  אז מה שאנחנו רוצות להציג כאן זה מרכז מחקר ונתונים לתעסוקת החברה הבדואית בנגב

ד"ר מנאל חריב:  מחקר יישומי כמובן, שהוא גם בתחילת השנה הזו

ד"ר מנאל חריב:  והוא בעצם במסגרת שותפות בין ארגונית לקידום תעסוקת נשים בדואיות

ד"ר מנאל חריב:  אפרופו נתונים על הנשים הבדואיות, אז כאן נאמר על הנתונים בהשכלה

ד"ר מנאל חריב:  אז הנתונים האחרונים מספרים ש-78% מהאקדמאים בחברה הבדואית, הסטודנטים, הם סטודנטיות נשים

הודא אבו עבייד: זה נתונים שהם רק של אוניברסיטת בן גוריון והמוסדות בבאר שבע

יאסר חוג'יראת: למרות שאני חושב שמי שלומד בחו"ל זה לרוב המוחלט גברים

יאסר חוג'יראת:  נכון?     

ד"ר מנאל חריב: לא

יאסר חוג'יראת: לא, לא, לא

יאסר חוג'יראת:  זה מידע חשוב

ד"ר מנאל חריב: יש גברים ויש נשים

יאסר חוג'יראת: לא, מי שלומד בחו"ל, במולדובה למשל, כמה גברים, כמה נשים? מהחברה הבדואית בנגב

ד"ר מנאל חריב: אז בטוח שיש רוב של גברים

הודא אבו עבייד: יש רוב של גברים, אבל יש גם נשים

הודא אבו עבייד:  כאילו, לא צריך להמעיט בזה

יאסר חוג'יראת: אני לא אמרתי שאין

יאסר חוג'יראת:  אני אמרתי שרוב, שיש רוב גברים

יאסר חוג'יראת:  אמרתי דברים נכונים מבחינה עובדתית

יאסר חוג'יראת:  תודה רבה, בבקשה

ד"ר מנאל חריב: אז מרכז המחקר הוא שותפות של כמה ארגונים, ארגוני נשים

ד"ר מנאל חריב:  שותפות קידום תעסוקת נשים בדואיות

ד"ר מנאל חריב:  והארגונים האלה הם ארגונים שמלוכדים בסוגיה של תעסוקת נשים בחברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  עכשיו, מבחינת הנתונים אז כולנו יודעים שהיישובים הבדואים בנגב עיירות הן נמצאות בראש רשימת היישובים מבחינת אבטלה הארצית

ד"ר מנאל חריב:  וזה הרבה זמן

ד"ר מנאל חריב:  אחוז אבטלה 13

ד"ר מנאל חריב: 5% שהוא לפחות 3

ד"ר מנאל חריב: 5 מכל אוכלוסייה אחרת בארץ

ד"ר מנאל חריב:  השותפות הרב ארגונית שלנו כוללת שתי"ל, סדר לנשות לקיה והפורום לדו קיום אזרחי בנגב

ד"ר מנאל חריב:  ומרכז המחקר והנתונים שאנחנו מציגות היום הוא מופעל מטעם הפורום לדו קיום בנגב

ד"ר מנאל חריב:       המטרה לנגד עינינו זה בעצם הצורך שצומח מתוך השטח וגם ככה כמו שרינת סיפרת על האתגר הזה

ד"ר מנאל חריב:  אנחנו רוצים לפצח את אתגר הדגימה והנתונים בחברה הבדואית ולהקים תשתית נתונים וידע שיאפשר קבלת החלטות מבוססת מדיניות

ד"ר מנאל חריב:  ובמיוחד אנחנו יודעות שההשכלה והתעסוקה הם המניעים להזזת המחטים הנכונות ולכן המיקוד שלנו בתעסוקה

ד"ר מנאל חריב:  כמובן מרכז המחקר והנתונים המטרה שלו זה לייצר ידע ומידע תקיף

ד"ר מנאל חריב:  ויש כאן ככה חשיבות לנושא תוקף המידע וגם שהמידע יהיה עדכני ומהימן ועל מגמות

ד"ר מנאל חריב:  זאת אומרת שאנחנו כן נבחין במגמות לאורך זמן

ד"ר מנאל חריב:       אנחנו עורכות מחקרים

ד"ר מנאל חריב:  ואחת המטרות לנגד עינינו זה בעצם אינטגרציה בין הנתונים השונים, שהשטח גם משקף וגם הרשויות מדווחות על הנתונים המינהליים

ד"ר מנאל חריב:  כי הרבה פעמים חסר אינטגרציה בין הנתונים ואז אין לנו תמונה שלמה שמספרת את הסיפור האמיתי שבשטח

ד"ר מנאל חריב:       אנחנו רוצות לסייע בקידום מדיניות שהיא bottom up ורואה גם את נקודות החוזקה שיש בחברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  תמיד בדיונים מה שעולה אז ביקורת על החברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  ואנחנו גם נגיד שהרבה מהתוכניות שתוכננו עבור החברה הבדואית אז יש הנחת בסיס שהם רוצים לשנות את החברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  אבל חשוב גם שהתוכניות יהיו צומחות מתוך החברה עצמה

ד"ר מנאל חריב:  ואנחנו רוצות להנגיש את הנתונים העדכניים לגופי מחקר

ד"ר מנאל חריב:  כי יש מחסור בנתונים ויש מחסור ב-data ואלה שחקנים מרכזיים בגורמי ממשל

ד"ר מנאל חריב:       איך אנחנו עושות את זה? אז אנחנו עושים ניתוח מגמות לאורך זמן

ד"ר מנאל חריב:  אנחנו מסתכלים על מגמות מ-2010 ועד היום

ד"ר מנאל חריב:  ויש הרבה סיפור במגמות, שהרבה פעמים נזנח מהדיון הציבורי בתופעות המרכזיות

ד"ר מנאל חריב:  אינטגרציה ותכלול בין הנתונים השונים ובין מקורות המידע

ד"ר מנאל חריב:  והשלמת הפער, כי אנחנו יודעים שיש דגימת חסר על האוכלוסייה הבדואית בדרום, במדגמים של הלמ"ס

ד"ר מנאל חריב:  וכשאנחנו מדברים על זה ששליש מהאוכלוסייה נמצאים, הם תושבי היישובים הלא מוכרים, אז בכלל חסר שם, יש מחסור אדיר בנתונים

ד"ר מנאל חריב:       דוגמאות לפרויקטים שאנחנו עשינו

ד"ר מנאל חריב:  אז אחד הפרויקטים המחקריים אנחנו עשינו ניתוח כלכלי התנהגותי לכדאיות בכלל של נשים בדואיות לצאת לשוק העבודה

ד"ר מנאל חריב:  ומחקר על הערכת תוכנית מעגלי תעסוקה

ד"ר מנאל חריב:  פרויקטים בעבודה שלקראת סוף השנה הזאת ואני חושבת שככה בזירה של הנתונים אז ישמח את כל מי שמחפש נתונים על החברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  אנחנו הולכים להוציא שנתון סטטיסטי, לפרסם שנתון סטטיסטי על הנתונים

ד"ר מנאל חריב:  נתונים סטטיסטיים מקיפים על החברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:      ונאמר כאן לגבי הנגשת נתונים

ד"ר מנאל חריב:  אז הולך להיות תוצר דיגיטלי שהוא מרכז נתונים דיגיטלי שמנתח את המגמות העיקריות בחברה הבדואית לאורך זמן

ד"ר מנאל חריב:  מה שמייחס את היוזמה הזאת בעצם ומבדל אותה מיוזמות אחרות: אז קודם כל היוזמה הזאת מובלת על ידי גופים שמעורים בתוך הקהילה, ממוקדים בסוגייה של התעסוקה ובראש ובראשונה יש מחויבות לאוכלוסייה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  הארגונים בעצם יש להם נגישות לאוכלוסייה ולנתונים באוכלוסייה, איפה שיש קושי לדגום שם

ד"ר מנאל חריב:  מיקוד בסוגיית התעסוקה וגם יש לנו את היכולת, אמנם אנחנו נתקלים בלא מעט אתגרים, אבל לאסוף נתונים מהאוכלוסייה עצמה

ד"ר מנאל חריב:       לאן פנינו? אז קודם כל, דרך היוזמה הזו רוצות להביא לקידום החברה הבדואית על ידי קודם כל לשקף את הנתונים ואת התמונה האמיתית, שתספר את הסיפור האמיתית על החברה הבדואית

איימן עודה: ד"ר מנאל, אני מתעקש תמיד להגיד החברה הערבית הבדואית

ד"ר מנאל חריב: החברה הערבית הבדואית

איימן עודה: באמת, אפילו אם זה קצת יותר ארוך

איימן עודה:  אבל אני חושב שיש אמירה ואנחנו צריכים להדגיש את זה כל הזמן

איימן עודה:  אנחנו עושים הפרד ומשול כל הזמן ואנחנו צריכים להדגיש את האחדות שלנו כל הזמן

ד"ר מנאל חריב: אני לגמרי מסכימה איתך ואני חושבת שזה גם חשוב

ד"ר מנאל חריב:  תודה

ד"ר מנאל חריב:       אז קידום החברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  ואנחנו גם, החברה הבדואית הערבית, הערבית הבדואית, אוקיי? אוקיי

ד"ר מנאל חריב:  אתה יודע איך זה, כמה שניות להטמעה

ד"ר מנאל חריב:  ומרכז המחקר רוצה להיות שחקן משפיע בתכנון וייצוא והערכת מדיניות תעסוקתית לחברה הבדואית בנגב

ד"ר מנאל חריב:  הערבית הבדואית בנגב

ד"ר מנאל חריב:  וגוף מתכלל לנתונים ולהנגיש את הנתונים, במיוחד ככה נתונים כמותיים

ד"ר מנאל חריב:       אנחנו בעצם האמירה שלנו שאנחנו חוקרות את החברה הבדואית ולא עושות מחקרים על החברה הבדואית

ד"ר מנאל חריב:  ויש הבדל מאוד גדול בין שני הדברים

ד"ר מנאל חריב:  מתוך החברה, לא החוצה פנינה, לא top down, זה על ידי שיתוף האוכלוסייה והציבור ומתוך השטח

ד"ר מנאל חריב:  והיוזמה הזאת היא מובלת על ידי ארגונים שהאוכלוסייה הבדואית בראש ובראשונה היא האוכלוסייה שרוצים לקדם אותה ולקדם את הסוגיות שמעסיקות אותה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  תגידי בבקשה, אתר התקשורת ו-"זופה", אני מבין שבין היתר את קידמת

איימן עודה:  נכון?     

ד"ר מנאל חריב: לא, לא

ד"ר מנאל חריב:  לא קידמתי אותה

איימן עודה: בסדר, מאה אחוז

איימן עודה:  אני מעריך שם

איימן עודה:  יש שניים שביקשו לדבר: ד"ר מוחמד מרבס וגם עאדל עאמר

איימן עודה:  מי ירצה להתחיל, בבקשה?      

עאדל עאמר: אני אתחיל, בקצרה

איימן עודה: בבקשה, עאדל עאמר

עאדל עאמר: אז זה הדיון השני שאני משתתף בו היום בעניין הנגב

עאדל עאמר:  והדיון הראשון היה בקשר לחינוך, מצב החינוך בנגב

עאדל עאמר:  זה הדיון השני

עאדל עאמר:  ומעניין, כל הזמן מעלים את הסוגייה של הנגב והאוכלוסייה הערבית שם בהקשר של המשילות

עאדל עאמר:  והם מדברים על משילות, מדברים על משטרה, על אכיפה, על צבא, על משמר הגבול

עאדל עאמר:  פתאום מגיעים לכאן וסוגיות מאוד רציניות, מאוד עמוקות

עאדל עאמר:  והמשילות היא לא רק כיוון חד סטרי

עאדל עאמר:  המשילות היא גם תורים אחרים

עאדל עאמר:  היא גם הצרכים שאנחנו שומעים אותם פה

עאדל עאמר:  שמענו אותם קודם בוועדה הקודמת של החינוך

עאדל עאמר:  המשילות היא גם זכויות, זכות הדיור, זכות החינוך, זכות לכל

עאדל עאמר:  ואיזה פלא, גם בשתי הוועדות מדברים על הצרכים

עאדל עאמר:  אז חלק ממשרדי הממשלה כן תומכים וחלק מתנגדים ואז העניין תקוע

עאדל עאמר:  גם פה אני חשתי שיש כאלה שכן תומכים ויש ויש

עאדל עאמר:  יש כאלה שהם 'בוא נחשוב עוד פעם, בואו נחפש דרכים עוד פעם'

עאדל עאמר:  והסוגייה נמשכת ונמשכת ומי שסובל בסוף זו האוכלוסייה הערבית בנגב

עאדל עאמר:       חברים, המצב הוא כל כך קריטי שם שאם באמת רוצים לדבר על משילות, המשילות היא גם במתן זכויות אזרחיות ולאומיות כמו שצריך, כמו שמגיע, כמו שמאבחנים שיש מחסור ויש אפליה

עאדל עאמר:  ואני שמעתי ביטויים מאוד טובים של קיפוח, מנציג של נבחר ציבור מהכנסת

עאדל עאמר:  אני חושב שאנחנו כן, כנראה שמים את הרגל שלנו בדרך הנכונה

עאדל עאמר:  אבל אי אפשר להמשיך את הסוגייה הזאת ולהמשיך את הסבל של האנשים שחיים בנגב, במיוחד האוכלוסייה הערבית שם

עאדל עאמר:  לכן אני חושב שאם צריכים לדבר על משילות, אז בואו נשים את הצד של המשטרה וכו' וכו'

עאדל עאמר:  בואו נדבר על הסוגיות המהותיות שסובלת ממנה האוכלוסייה הערבית בנגב

עאדל עאמר:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  דברים כדרבונם של מזכ"ל המפלגה הקומוניסטית, עאדל עאמר

איימן עודה:  אני אברך שמזכ"לי מפלגות, אנשים שעושים, שיש להם תפקידים במפלגות הפוליטיות שישתתפו בדיונים של הכנסת

איימן עודה:  זה דבר שמוסיף, מרחיב את היריעה ואת התפיסה הפוליטית וההוליסטית לדברים

איימן עודה:  אהלן וסהלן

איימן עודה:  ד"ר מוחמד, תציג את עצמך בבקשה

אבו תילך: תודה על ההזדמנות

אבו תילך:  מוחמד אבו תילך

אבו תילך:  אני אפידמיולוג, חוקר באוניברסיטת בן גוריון

אבו תילך:  ואני בחלקיות משרה בסורוקה

אבו תילך:       אז אני באמת אציג משהו שבדיוק נמצא בשקף האחרון של גב' שפרן כאן

אבו תילך:  זה בעצם המרכז לחקר וקידום בריאות באוכלוסייה הבדואית

אבו תילך:  הכנתי מצגת, אבל מסתבר טכנית כנראה לא תעלה

איימן עודה: נקשיב לך, בבקשה

אבו תילך: אז המטרה שלנו בעיקרון, בחזון, זה להקים קהילה חוקרת שהיא תעסוק במחקר יישומי, כאשר המחקר היישומי או המרכז שאני מנהל אותו הוא בעצם מושתת על כמה גורמים: הראשון זה בריאות

אבו תילך:  זה בית חולים וגם קהילה

אבו תילך:  הדבר השני זה אקדמיה

אבו תילך:  זה אוניברסיטת בן גוריון, אבל גם מוסדות אקדמיה בדרום

אבו תילך:  והזרוע השלישית שהיא מאוד חשובה, שהיא עד עכשיו לא השתמשנו בה בעצם במחקר הרפואי, זה הקהילה האזרחית

אבו תילך:  אנחנו עושים באמת מחקרים על החברה, אבל לא נכנסים לתוך החברה ובודקים מה החסמים ומה הגורמים למצבים רפואיים שונים

אבו תילך:       ונעם, כאן אתה אמרת שמחקר רופא אפשר לעשות קול קורא ולבדוק, וככה לממן

אבו תילך:  אבל תבדוק בקול קורא שיש לך, שאתם מפיצים כל המשרדים בעצם, כמה חוקרים ראשיים יש בדואים

אבו תילך:  אין הרבה

אבו תילך:  אז המטרה כאן לבנות את הקאדר של חוקרים שמתוך אוכלוסייה, שיתנו את המענה גם לאוכלוסייה עצמה וגם יחקרו אותה

אבו תילך:  חברים, רופא חוקר הוא שונה מרופא רגיל, דרך אגב

אבו תילך:  וזו אחרת המטרות שלנו כאן, לבנות את הקאדר הרופאי שייתן את המענה לאוכלוסייה שיש לנו

אבו תילך:       עכשיו, אנחנו משלבים בתוך המחקר, במרכז המחקרים שיש לנו

אבו תילך:  אני שכחתי לציין, אבל המרכז הזה כבר יותר מחצי שנה והוא על השולחן של משרד הבריאות

אבו תילך:  אז אנחנו מחכים לתקצוב ואני אשמח גם אם יש כאן, יהיו שיתופי פעולה או עזרה גם בכיוון הזה, בהחלט זה מאוד יעזור לנו

אבו תילך:  המחקר היישומי שאנחנו בונים עליו זה בעצם הוא מורכב גם מגורמים חבריים

אבו תילך:  ואני אתן כאן דוגמה ממש קלאסית, כן? אישה שהיא באה עם דלקות חוזרות בדרכי השתן

אבו תילך:  היא באה לרופא, הוא עושה סימפטומים, סימנים והוא נותן אנטיביוטיקה

אבו תילך:  אבל בלי להיכנס למרחב של האישה הזאת, החברתי, איפה היא גרה, והתרבותי, אנחנו נשפוך אנטיביוטיקה בלי סוף

אבו תילך:  צריך להיכנס לתוך החברה ולחקור את החברה עצמה מבפנים ולא לחקור באמת את הסימפטומים מסביב – מה שאנחנו לרוב עושים ברפואה

אבו תילך:       אז איזה נושאים יש לנו במרכז? קודם כל סיקור

אבו תילך:  אנחנו, יש לי חמש דקות? אני חייב

איימן עודה: אני אתן לך עוד שלוש דקות שלמות

איימן עודה:  בבקשה

אבו תילך: בעיקרון, אם תעשו - - - תמצאו את המאמר האחרון של ג'ונתן וברבואה על סוכרת ב-2017

אבו תילך:  כאשר אנחנו יודעים עכשיו בוודאות שכל המידע על סוכרת, אם הוועדה כאן תבקש, אתם תבקשו מידע, יהיה לכם בלחיצת כפתור אחד

אבו תילך:  וזה די מגביל אותנו

אבו תילך:  אין לנו כאן מידע בעצם זמין לקהל הרחב וגם לקולגות שלנו בכל העולם שיכולים לדעת מה המצב הבריאותי שיש לאוכלוסייה הבדואית בנגב

אבו תילך:  אז אנחנו רוצים, מתחילים לעשות סיקור, אנחנו כבר בשלבי סיקור

אבו תילך:  יש לנו שבעה נושאים עיקריים שמשרד הבריאות ביקש ואנחנו מתחילים לעשות את הסיקור הזה

אבו תילך:       נושאי מחקר אחרים בעצם, או תחומים אחרים, זה מחקרי נתונים

אבו תילך:  ואני לא ארחיב כאן, זה באמת פשוט, והוא נעשה כדרך הכי קלה

אבו תילך:  אבל בהחלט זה גם בסיס

אבו תילך:  אנחנו עובדים על תוכניות התערבות מתוך הקהילה

אבו תילך:  הגשתי עכשיו למכון הלאומי לחקר שירותי בריאות הצעה ואני מקווה שהיא תתקבל, שזה בעצם תוכנית התערבות לסוכרתיים בתוך החברה

אבו תילך:  שוב, אנחנו מתערבים אחרת

אבו תילך:  זה לא copy paste של תוכנית התערבות שעושים אותה והיא טובה בתל אביב ובאירופה, כן? יש לנו מנהגים ויש לנו בעצם סביבה אחרת שהיא גם תוכנית התערבות היא צריכה להיות מותאמת

אבו תילך:       עכשיו, אני אקדים ואגיד שאחרי כל מחקר שאנחנו מקיימים בעצם אנחנו אומרים יש לנו שתי מטרות: המטרה הראשונה זה להיות עם תוכנית התערבות בתוך הקהילה

אבו תילך:  בסוף כל מחקר מה הלאה, מה השלב הבא

אבו תילך:  והמטרה השנייה מה אנחנו יכולים להמליץ לקובעי המדיניות

אבו תילך:  קובעי המדיניות זה יכול להיות משרד כלשהו, משרד הבריאות לצורך העניין

אבו תילך:  אבל יכול להיות גם הרופא בקהילה, רופא מנהל המרפאה

אבו תילך:       עוד נושאים שאנחנו מדברים עליהם זה בעצם מרכז נתונים

אבו תילך:  אני בשאיפה, וזו הפנטזיה שלי, אבל אני בטוח שאנחנו נגיע לזה בסופו של דבר

אבו תילך:  זה להיות הלמ"ס של הבריאות באוכלוסייה הערבית בנגב

איימן עודה: חשוב

אבו תילך: כן

אבו תילך:  זה בעצם להנגיש את המידע לאוכלוסייה

איימן עודה: יש לך עוד דקה שלמה

איימן עודה:  אני מדכא אותך בגלל סיכום יום הנגב שמנהל אותו יוסף עטאונה וכולנו צריכים לעבור לשם

איימן עודה:  אז סליחה על הדיכוי הרך

אבו תילך: אוקיי

אבו תילך:  אז במרכז שלנו, אני מקווה שזה ייצא לאור

אבו תילך:  אני אקצר באמת

אבו תילך:  יש לנו, אנחנו רוצים לבנות גם מגמה עם בריאות הציבור שדיבר על - - - ויש שם גם ללמד את הנושא הזה

אבו תילך:  וזה לא בהכרח כאילו גם אוכלוסייה בדואית

אבו תילך:  זה יכול להיות גם חרדים וגם אוכלוסיות אחרות, זה בהחלט מאוד מעניין

אבו תילך:       ושוב, אני יודע שאני מוגבל בזמן והחצי דקה שיש לי

אבו תילך:  אני אחזור על מה שהתחלתי

אבו תילך:  אנחנו עובדים, המרכז שאני מנהל, ושוב, יש לי בנות סטודנטיות לרופאה מהמגזר

אבו תילך:  אנחנו עובדים על זה לשלב מערכת הבריאות, האקדמיה והחברה האזרחית

אבו תילך:  והוועד המנהל שיש לי, יש לי ועדת היגוי שהיא מורכבת מכמה אנשים מכובדים

אבו תילך:  אני לא אזכיר את כל השמות, אבל היו"ר זה ד"ר מוחמד עינברי ויש לי את פרופ' ויקטור נובק ראש החדשנות בסורוקה, הוא גם מהוועדה

אבו תילך:  נעימה פרחה, יו"ר אגודת הרופאים ועוד ח'יר אלבז שגם ראיתי שהוא כאן על המסך

אבו תילך:  ויש לי עוד כמה אנשים מאוד מכובדים

אבו תילך:  זיו אופק מהאנדקרון, אם אתם מכירים

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  אורית הרשטיג כהן, מנכ"לית מו"פ מדבר וים המלח, בבקשה

אורית הרשטיג כהן: אז שלום

אורית הרשטיג כהן:  קודם כל, תודה על ההזמנה

אורית הרשטיג כהן:  לרינת שפרן ומשרד המדע שגם מלווים ותומכים בנו בפעילות שלנו

איימן עודה: אנחנו רוצים לבקר אצלכם

אורית הרשטיג כהן: אנחנו מאוד מאוד נשמח להזמין אתכם להגיע אלינו

איימן עודה: התחלנו סיור

אורית הרשטיג כהן: ההיכרות של המו"פים

איימן עודה: כן, כן

איימן עודה:  ואנחנו רוצים להמשיך

אורית הרשטיג כהן: אז מו"פ מדבר וים המלח

אורית הרשטיג כהן:  אנחנו נתמכים בעיקר על ידי משרד המדע וגם על ידי חמש רשויות מקומיות שאנחנו פועלים בשטח שלהן

אורית הרשטיג כהן:  בחסות אקדמית של אוניברסיטת בן גוריון בנגב

אורית הרשטיג כהן:       בעצם המו"פ, ב-2006 פעלו מו"פים קטנים ויוזמה של משרד המדע הייתה לאחד אותם

אורית הרשטיג כהן:  וב-2006 שלושה מו"פים קטנים התאחדו

אורית הרשטיג כהן:  אנחנו היום בעצם פועלים בארבע שלוחות: שלוחה אחת יושבת במצדה, במכון מחקר בים המלח

אורית הרשטיג כהן:  גם המטה שלנו יושב שם וגם שלוחת ים המלח

אורית הרשטיג כהן:  תחת מועצות מגילות ים המלח ומועצה אזורית תמר

אורית הרשטיג כהן:  עוד שלוחה נוספת במועצה אזורית ערבה תיכונה שיושבת בחצבה

אורית הרשטיג כהן:  שלוחה נוספת באילות, במועצה אזורית אילות, שיושבים ביוטבתה

אורית הרשטיג כהן:  ושלוחת מצפה רמון שהצטרפה כעוד שלוחה רביעית למו"פ ב-2016

אורית הרשטיג כהן:       כמו שרינת סיפרה לכם מקודם, החשיבות של המו"פ היא מאוד מאוד גדולה, במיוחד בפריפריה

אורית הרשטיג כהן:  וכשאנחנו מדברים על הדרום, על דרום הארץ, הפריפריה היא אפילו הרבה יותר משמעותית מהצפון

אורית הרשטיג כהן:  אני יכולה להגיד לכם את זה בתור תושבת בעצמי שלה אזור

אורית הרשטיג כהן:  אני חברת קיבוץ מצפה שלם

אורית הרשטיג כהן:  סך כל התושבים שיש לנו, של כל החמש רשויות ביחד זה משהו כמו פחות מ-20,000 תושבים

אורית הרשטיג כהן:  וזה קרוב לשליש משטח מדינת ישראל

אורית הרשטיג כהן:  אז אנחנו מדברים פה על אזור שהוא מאוד מאוד גדול שחייב צמיחה ופיתוח, שאנחנו חלק ממנו וחלק ממש בלתי נפרד מהפיתוח והצמיחה שלו

אורית הרשטיג כהן:       אז אחת המטרות המרכזיות כמובן זה גוף מדעי יישומי

אורית הרשטיג כהן:  אנחנו עוסקים במחקרים שקשורים ליתרונות היחסיים שלנו יש באזור, שזה כל מה שקשור למדבור, למדבר

אורית הרשטיג כהן:  כל שינויי האקלים שמדברים עליהם היום במגמה עולמית, אנחנו כבר חיים אותם במשך עשרות שנים וחוקרים אותם גם כן במשך שנים

אורית הרשטיג כהן:       המטרה השנייה שלנו זה בעצם להוות מנוע צמיחה כלכלית לאזור

אורית הרשטיג כהן:  עוד פעם, אנחנו נמצאים בפריפריה, חמש רשויות מקומיות

אורית הרשטיג כהן:  אנחנו חלק בלתי נפרד מההווי המקומי

אורית הרשטיג כהן:  אם זה בצמיחה דמוגרפית, אם זה במגוון מקורות תעסוקה חדשים, מגוון דמוגרפי

אורית הרשטיג כהן:  לא רק חקלאות ותיירות, אלא גם פוטנציאל לצמיחה גם בתחומים נוספים

אורית הרשטיג כהן:  וגם מענה, רינת אמרה את זה בתור ילדה מקריית שמונה

אורית הרשטיג כהן:  אני, כשהילדים שלי מתחנכים באזור ים המלח אין לנו משהו שהוא קרוב לבית

אורית הרשטיג כהן:  וזו עוד השלוחה הכי צפונית אצלנו, שקרובה עוד יחסית לירושלים, רק שעה נסיעה

אורית הרשטיג כהן:  ובעצם המו"פ מאפשר איזה שהוא גשר גם למדע והנגשה שלו לתושבים

אורית הרשטיג כהן:  מגילאי גן ועד מבוגרים וגיל שלישי

אורית הרשטיג כהן:  וזה, כן, גם בזכות משרד המדע שגם רואים את החשיבות של הנושא הזה

אורית הרשטיג כהן:  החוקרים שלנו כולם גרים באזור

איימן עודה: כולם?     

אורית הרשטיג כהן: כולם גרים באזור

אורית הרשטיג כהן:  יש לנו 30 חוקרים

אורית הרשטיג כהן:  יש לנו סך הכול במו"פ כ-100 עובדים

אורית הרשטיג כהן:  סטודנטים, גם מהארץ וגם מחו"ל, עוזרי מחקר

אורית הרשטיג כהן:  ו-30 חוקרים

אורית הרשטיג כהן:  החוקרים גרים מתוך אג'נדה באזור עצמו, בקהילה

אורית הרשטיג כהן:  ואם דיברתם קודם פה באוצר על זה של להביא מחקרים מתוך האוניברסיטה לפזורה הבדואית, יש חשיבות עצומה לזה שהחוקרים גרים בתוך המקום עצמו

אורית הרשטיג כהן:  קמים בבוקר למציאות שיש להם ויודעים לחקור את האתגרים שהמקום מזמן להם בכל התחומים שהם עוסקים בהם

אורית הרשטיג כהן:  שאנחנו רואים בזה באמת חשיבות

איימן עודה: אני מעדיף לבחור בביטוי 'ישובים בדואים' מאשר המילה פזורה

אורית הרשטיג כהן: בסדר גמור, אני אטמיע

איימן עודה: תודה רבה

אורית הרשטיג כהן: צודק, מקבלת

אורית הרשטיג כהן:  החוקרים שלנו מבחינת תחומי מחקר הם מאוד מגוונים

אורית הרשטיג כהן:  יש לנו דיסציפלינות שונות והרבה שיתופי פעולה

אורית הרשטיג כהן:  אחד הדברים המרכזיים, יש לנו מרכז לחקר שיטפונות במדבר

אורית הרשטיג כהן:  עם שישה הידרולוגים וחוקרים שעובדים בכל השלוחות ועובדים ביחד, בתמיכה של רשויות הניקוז ערבה וים המלח

אורית הרשטיג כהן:  דוגמה לאיך מו"פ שהחיבור והייחודיות שלו מהאקדמיה הקלאסית שזו אוניברסיטה מתחבר לגופים המקומיים ומייצר גם כן פתרונות לאתגרים מקומיים שיש

אורית הרשטיג כהן:  ביוטכנולוגיה – יש לנו מעבדה לחקר העור במכון מחקר מצדה

אורית הרשטיג כהן:  יש לנו שימוש בכל מה שקשור לצמחי מדבר

אורית הרשטיג כהן:  לצמחים שאפשר למצוא בתנאי קיצון, במדבר קיצון ולראות מה השימושים שיכולים להיות להם גם לפארמה, גם לקוסמטיקה

אורית הרשטיג כהן:  וגם כל מיני פטנטים שקשורים לחקלאות גם דרך המיקרוביולוגיה

אורית הרשטיג כהן:  גם חיידקים שנמצאים בתנאי קיצון, אם זה בולענים אפילו, עצי שיטה ובמרחב כולו

איימן עודה: להתכנס בבקשה

אורית הרשטיג כהן: אני מתכנסת, בסדר

אורית הרשטיג כהן:  יש לנו יחידה שעוסקת בשיתוף פעולה אזורי, גם עם ירדן

אורית הרשטיג כהן:  מחקרים שהם חוצי גבולות, מתוקף היותנו גם שכנים

אורית הרשטיג כהן:  מחקרים מאוד מוצלחים שגם נתמכים על ידי גופים בין לאומיים

אורית הרשטיג כהן:  אני כן אגיד שאנחנו לחלוטין האוטוריטה במקום לגופים שנמצאים בכל מרחב הדרום, כגוף המדעי היישומי החוקר שנמצא, וכתובת

אורית הרשטיג כהן:  יש לנו כבר היום שיתופי פעולה גם עם החברה הבדואית ועם היישובים הבדואים

אורית הרשטיג כהן:  באל פורה למשל, פרויקט שעכשיו סיימנו, בתמיכה של שגרירות ארצות הברית, גם שקשורים לקהילה וגם למדע

אורית הרשטיג כהן:  בוואדי אריחה, גם מחקרים חברתיים, שדיברתם מקודם גם על נתונים

אורית הרשטיג כהן:  אז יש לנו חוקרת שחוקרת את זה עם שיתופי פעולה גם בוואדי אריחה

אורית הרשטיג כהן:       זהו

אורית הרשטיג כהן:  אנחנו מאוד מעודדים ונשמח לצעד הזה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  תודה רבה

איימן עודה:  נשמע עכשיו את ח'יר אלבז, מעמותת אג'יק

איימן עודה:  ואחר כך את פרופ' ג'יהאד אל סנע

איימן עודה:  בבקשה, כמה שיותר מהר, מדויק

איימן עודה:  כי יש לנו סיכום ליום הזה עם חבר הכנסת עטאונה ואנחנו צריכים להספיק ולהגיע

איימן עודה:  ידידי, חברי הטוב, ח'יר אלבז, אני מעריך אותך

איימן עודה:  בבקשה

ח'יר אלבז: שלום אדוני יושב הראש

ח'יר אלבז:  אני אעשה את זה ממש קצר, כי גם פרופ' ג'יהאד צריך לרוץ לכנס

ח'יר אלבז:  אני רק אוסיף שאג'יק מכון הנגב אנחנו כבר עוסקים בתחום

ח'יר אלבז:  אנחנו זיהינו את הבעיות, כפי שהוזכר על ידי חברים אחרים, ועוסקים בתחום כבר תקופה לא קצרה, מספר שנים

ח'יר אלבז:  בין היתר גם הגענו ללמוד את הנושא בצורה מאוד מעמיקה, דרך גוף מקצועי שהוצג פה, זה מו"פ המדבר וים המלח

ח'יר אלבז:  אנחנו גם בקשר עם האוניברסיטה והיו כמה ניסיונות שם

ח'יר אלבז:  עשינו איזה שהיא עבודה עם ברוקדל

ח'יר אלבז:       לאחרונה כתבנו מסמך מאוד מאוד מפורט על איך בעינינו צריך להיראות מו"פ שהוא עוסק בעיקר בתחום החברתי מצד אחד ובתחום החקלאות והסביבה מצד שני וכדי להשלים את התמונה שהציגו חברים שדיברו קודם, ד"ר אבו תילך ואחרים

ח'יר אלבז:  ואנחנו את המסמך הזה הצגנו גם בפני הוועדה המכובדת וגם לגופים אחרים

ח'יר אלבז:  ההצעה היא בשיתוף פעולה בינינו לבין וואדי עתיר שבעצם עוסק בטכנולוגיות מתקדמות לחקלאות במדבר

ח'יר אלבז:  ואנחנו כגוף שהוא עמותה, ארגון חברה אזרחית, בעל ניסיון של 20 שנה בתחום הפיתוח החברתי כלכלי בנגב

ח'יר אלבז:  התחלנו בנגב, עכשיו אנחנו נמצאים, גם פועלים בזירה הארצית

ח'יר אלבז:       אז חשבנו שהיתרון היחסי שלנו זה כל הנושא של עבודה בשטח, הימצאות בשטח ועבודה עם מערכות כמו רשויות מקומיות, כמו בתי ספר, כמו גופים אחרים

ח'יר אלבז:  אז אנחנו בעצם רוצים לתת את הניסיון הזה, להעמיד אותו לרשות מו"פ אזורי שיעסוק במחקר יישומי

ח'יר אלבז:  ומבחינתנו, וזה משפט סיכום, לא מספיק רק לייצר תקציבים ומו"פ ובניין וחוקרים, שזה חשוב, אלא גם לחזק את הקשר עם החברה עצמה

ח'יר אלבז:  עם הקהילה עצמה

ח'יר אלבז:  כדי לייצר את שיתופי הפעולה שמביאים להצלחה בסוף

ח'יר אלבז:       אני חושב שאחד הדברים שצריך להדגיש אותם בצורה מאוד חשובה זה שאחד התפקידים של המו"פ העתידי הוא גם לטפל במחסור בחוקרים וסוקרים מתוך החברה הערבית הבדואית עצמה

ח'יר אלבז:  אני חושב שפה מישהו מקודמיי אמר או הזכיר את החשיבות של לייצר חוקרים שחיים את המציאות, שבאים במגע עם החברה ביום יום

ח'יר אלבז:  ואנחנו רואים בזה כאחת המטרות הכי חשובות של המו"פ העתידי

ח'יר אלבז:  זה להכשיר כוח אדם מקצועי, חוקרות וחוקרים, מתוך החברה הבדואית, שגם יהוו את העתודה בתחום הזה

ח'יר אלבז:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  פרופ' ג'יהאד אל סנע מאוניברסיטת בן גוריון

איימן עודה:  עד שאתם מעלים אותו, בבקשה פרופ' ג'יהאד

איימן עודה:  אהלן וסהלן

אל סנע: אוקיי

אל סנע:  אז מסא אל ח'יר

אל סנע:  אני רוצה לדבר קודם כל על מה שהעלה הבחור הזה מהאוצר, שבעצם לא צריך לעשות מחקר - - - אוניברסיטה

איימן עודה: נעם המכובד

אל סנע: נעם המכובד

אל סנע:  אז אני רוצה לתת דוגמאות ולהתחיל ממה שאמר ח'יר

אל סנע:  אחד הדברים שברגע שצעירים רואים דוגמה ומסלול מבטיח לחוקר, אז הם מתקדמים גם לתואר שני וגם לתואר שלישי

אל סנע:  אם הוא רואה שאין לו אופציה כזאת, אז הוא פשוט מאוד לא מתקדם

אל סנע:  אני אתן אולי דוגמה פשוטה

אל סנע:  אנחנו מסתכלים על העניין של תעשיית ההייטק בחברה הבדואית

אל סנע:  לפני שש שנים כמעט המספר היה אפס

אל סנע:  עם הקמה של חברה ועמותה של סיראב שהמטרה שלה בעצם לקדם תעסוקה של צעירים ערבים בדואים בתחום ההייטק, היום אנחנו עומדים על 25

אל סנע:  היום יש מעל 20 סטודנטים במחלקה למדעי מחשב באוניברסיטת בן גוריון

אל סנע:  אלה מספרים שלא חלמנו עליהם לפני 10 שנים

אל סנע:  זו נקודה אחת

אל סנע:       הנקודה השנייה, שזה בעצם עניין של מאגר מידע

אל סנע:  היום אנחנו מסתכלים גם מבחינת הרשויות המקומיות, אין להם בעצם איזה שהוא רפרנט של מידע מסודר בכל התחומים

אל סנע:  אם זה בתחום של ניקוז, אם זה בתחום של טכנונרים

אל סנע:  אחד המהנדסים אמר לי היה תכנון של איזה שהיא שכונה ביישוב בדואי שהיא כללה מתווה

אל סנע:  וזה דברים שהוא אומר שזה בעצם שימר

אל סנע:  כל המידע הזה הוא לא קיים

אל סנע:  אז גם אני חושב שלפתח טכנולוגיה שהמטרה שלה אולי לטפל בעניין של אלימות, שזה יכול לקחת טכנולוגיה שקיימת במוסדות ובאוניברסיטה וליישם אותה כדי פשוט מאוד לטפל בבעיה של אלימות ומעקב

אל סנע:  זה מה שעושה עכשיו איזה שהיא חברה, שזה בנגב זה לא יכול לצאת דבר כזה מאוניברסיטה

אל סנע:       אבל אני רוצה להתייחס לתחום גם כן של חקלאות שהוא ייחודי

אל סנע:  נגיד היום אנחנו מדברים על צמחים ומה שאמר ח'יר

אל סנע:  אבל אני רוצה להתייחס לתעשייה של בשר של כבשים

אל סנע:  היום קיים בעצם צורך אולי פי כמה

אל סנע:  יש לנו מעל 1,000 ראשי כבשים

אל סנע:  יש צריכה מאוד גדולה בעצם של תעשיית בשר כבשים

אל סנע:  אין אפילו מקור מידע אחד שיכול לתת הדרכה למגדלי כבשים

אל סנע:  זה יכול פשוט מאוד לתת בעצם הגדלה בתוצר הלאומי

אל סנע:  זה דברים שחשוב להתייחס אליהם

אל סנע:       בעניין של מדעי בריאות

אל סנע:  היום יש איזה שהוא ייחודיות גנטית לחברה הערבית הבדואית בנגב, בגלל כל הנישואים והנישואים בתוך קרובים

אל סנע:  זה יכול להיות מאגר מידע בתחום הגנטי ברמה עולמית, שאפשר למכור אותו, שאנשים ישתמשו בו

אל סנע:  זה עוד הכנסה של כסף שחוקרים היום לא עושים

אל סנע:  וגם הם לא יעשו

אל סנע:  ברגע שאתה מקים מיזם כזה שזה זכות, וזה בעצם תקציב של האוכלוסייה שנוצר מדגימות הדם שהם תורמים, זה בהחלט משהו, נושא מאוד מעניין

אל סנע:       לגבי סטטיסטיקה ומדעי החברה

איימן עודה: פרופ' ג'יהאד, אנא ממך להתכנס

איימן עודה:  ואני כל כך מעריך אותך

איימן עודה:  אבל בגלל כנס הסיכום של יוסף עטאונה, שאנחנו צריכים לעבור לשם

איימן עודה:  הוא לוחץ עליי, בבקשה

אל סנע: אני אתן לך בדקה, דקה אני מסיים

אל סנע:  הדבר האחרון, בעצם אם אנחנו מסתכלים על עניין החינוך, אחד מתוך 200 סטודנטים או תלמידים שמסיימים תיכון בחברה הערבית בדואית עונה על הדרישות המינימליות של האוניברסיטה

אל סנע:  כל, אין לנו סטטיסטיקה אמיתית כדי לאפשר לתקציבים או לנצל את התקציבים של המדינה בצורה יותר יעילה

אל סנע:  זה יעבוד גם לרשות האוכלוסייה וגם לרשויות המועצות וגם לרשויות המדינה

אל סנע:       הדבר האחרון שאני רוצה להתייחס אליו: כל הדברים האלה, אם אנחנו לא פשוט מאוד נעטוף אותם במנועים של AI ולמידה, לנצל את כל הידע הזה כדי להפיק ממנו חוכמה – זה לא ייעשה באוניברסיטה

אל סנע:  זה ייעשה במרכז מחקר ייעודי שמסתכל על העניינים הפרטניים של החברה הבדואית

אל סנע:  כאשר דבר כזה קיים וצעיר בדואי רואה את הדבר הזה, הוא בעצם פותח את התיאבון שלו להתקדם בעולם המחקר מגיל צעיר

אל סנע:  וליצור לו חלום שלא קיים

אל סנע:  תודה

איימן עודה: דברים חשובים מאוד

איימן עודה:  פרופ' ג'יהאד, אני רוצה להגיד לך באמת תודה רבה לך

איימן עודה:  ואני רוצה להתקשר אליך, לשמוע ממך עוד דברים

איימן עודה:  כי אנחנו צריכים לשכנע את נעם שיצטרף אלינו בבניית מו"פ בנגב

איימן עודה:  תודה לך פרופ' ג'יהאד

איימן עודה:  אני עובר עכשיו לסלעית

איימן עודה:  אמרו שהיא תדבר דקה

איימן עודה:  אז יש לך דקה וחצי, אבל יאללה, לקדם

סלעית לב: אז ככה, אני חושבת שאם נצטרף פה רגע למה שנאמר מקודם, מרכז מחקר מהסוג הזה, לדעתנו או לדעתי, צריך להיות משותף

סלעית לב:  אתמול היינו פה בוועדה שדיברו נשים חרדיות על אתגרים

סלעית לב:  ואני חושבת שנשים גם מהחברה הבדואיות, ערביות בכלל, ונשים חרדיות גם חולקות את אותם אתגרים

סלעית לב:  וגם מבחינת היכולות העצומות לתרום לחברה

סלעית לב:  גם היכולת להוביל שינוי בחברה הוא מטורף

סלעית לב:  והיכולת באמת לקחת חלק בהייטק הישראלי

סלעית לב:  זה פוטנציאל עצום שהוא לא ממומש ואני חושבת שהוא יכול בהחלט מרכז כזה להוביל אותו

סלעית לב:       ושיתוף פעולה בכלל באזורים

סלעית לב:  הרי בסוף באותם אזורים חיים מגוון אוכלוסיות שיכולות לשתף פעולה ביחד

סלעית לב:  ואנחנו חושבים שהשיתוף הזה יכול להצמיח

סלעית לב:  וגם להיות עוגן מקומי להתקדמות של הייטק

איימן עודה: תודה רבה סלעית

איימן עודה:  סלעית בערבית זה "סחרייאה" סלע

איימן עודה:  שם חזק

איימן עודה:  יפה, תודה רבה

איימן עודה:       טוב, חברים וחברות, אני רוצה לסכם, להציע את הסיכום הבא:     

נעם שרלו בריגה: אז אין קונצנזוס

איימן עודה: קונצנזוס למעט

איימן עודה: לשם כך, ועדת מדע וטכנולוגיה קוראת לקיום ישיבת עבודה בהקדם האפשרי בין נציגים של משרד המדע, המשרד לשוויון חברתי ומשרד האוצר, לקידום הקמת מרכז מחקר ופיתוח בנגב

איימן עודה: תודה רבה לכם, תודה רבה