ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 141, 2023-08-07 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב

שמחה רוטמן:  אנחנו בכ' אב התשפ"ג

שמחה רוטמן:  הנושא של היום, הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), של חבר הכנסת ארז מלול ושלי

שמחה רוטמן:  אתה ממש רוצה הצהרת פתיחה, גלעד, נכון? בכבוד

גלעד קריב: בוקר  טוב אדוני, בוקר טוב לכולם

גלעד קריב:  התבשרנו אתמול על ראיון נוסף של ראש הממשלה, כמובן בשפה האנגלית, כי מה לראש הממשלה שלנו ולשפה העברית, שהיא שפת המדינה, ומה לו ולתת דין וחשבון לאזרחי ישראל? בראיון הזה זרק ראש הממשלה עוד אמירה לחלל האוויר, רק נשנה את הרכב הוועדה למינוי שופטים ושם נעצור

גלעד קריב:  עוד אחת מן ההצהרות של נתניהו שאי אפשר להבין מהן דבר, אי אפשר להאמין להן

גלעד קריב:  בליל של מילים שמופרח לחלל האוויר

גלעד קריב:  מה לא שמענו מראש הממשלה? לא שמענו מראש הממשלה התחייבות לציית לפסיקות של בית המשפט העליון, למרות שפעם אחר פעם הוא נשאל בצורה מפורשת

גלעד קריב:  ולכן צריך לומר, כאשר ראש הממשלה לא מתחייב לציית לפסיקות של בית המשפט העליון אין שום משמעות לאמירות שלו שהוא חותר להסכמות רחבות

גלעד קריב:  זה ממש לסתור את עצמך בתוך הראיון

גלעד קריב:  כמובן שלא שמענו ממנו גם איזשהו גינוי למתקפות הפרועות חסרות האחריות על ראש השב"כ מצד בכירים בקואליציה, שרה שאומרת שאין טרור יהודי, חברת קואליציה שהיא גם חברת ועדה כאן שאומרת שראש השב"כ לא פועל להגן על אזרחי ישראל

גלעד קריב:  ממשלה באובדן שליטה, ראש ממשלה שלא מרגיש מחויב לאזרחיו, ומעל לכל ראש ממשלה שלא עוצר באדום

שמחה רוטמן: תודה רבה לחבר הכנסת גלעד קריב על האווירה החיובית בתחילת היום

גלעד קריב: האווירה החיובית זה אתה, לא?     

שמחה רוטמן: אני אחראי תמיד על האווירה החיובית

שמחה רוטמן:  אנחנו נצלול לתוככי המשך הדיון על החוק

שמחה רוטמן:  היועץ המשפטי, אתה רוצה לעבור איתנו בקצרה על העדכונים בגרסה? הנוסח הופץ אתמול והוא נמצא גם באתר

שמחה רוטמן:  אין בו שינויים מפליגים, אבל לכן אנחנו עוברים

שמחה רוטמן:  קודם כל, מחקנו את הגדרת "ועד דתי"

אלעזר שטרן: נכון

אלעזר שטרן:  נסביר בהמשך

אלעזר שטרן:  ההגדרה של "ועד דתי" נמחקה

שמחה רוטמן: הוראת הכפיפות, שזה כבר מהפעם הקודמת, שגלעד ממש דאג לה

שמחה רוטמן:  מה שגלעד מבקש באופן עקרוני אנחנו עושים

גלעד קריב: לא גלעד דאג, הציונות הדתית דאגה

גלעד קריב:  רוצים ותיקן, אז תגידו ותיקן

אלעזר שטרן: בסעיף 7(ג) נוסף גם ההסדר שנאמר פה בוועדה שברשות מקומית שבה מספר תושבים אינו עולה על 5,000 תושבים השר יהיה רשאי לקבוע, זאת אומרת זאת תהיה סמכות רשות או סמכות חובה

אלעזר שטרן:  ומשהו נוסף הוא שאם קבע השר, זאת אומרת שצריך רב עיר לאותה רשות מקומית, יחולו הוראות סעיף 4(ב), שאלה ההוראות לעניין היקף המשרה

שמחה רוטמן: גם מתוך הנחה שהם רכשו יותר, בכל מקרה מספר תושביהם אינו עולה על 10,000, אבל שיחולו עליהם אותן הוראות

שמחה רוטמן:       ועדה קרואה

שמחה רוטמן:  על הדבר הזה יש תשובה

אלעזר שטרן: יש לפני כן את הסיפור של גדול בתורה

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל יהודה לא פה

שמחה רוטמן:  על ועדה קרואה כן ביקשתי את התשובה, ובהקשר הזה ועדה קרואה כמו שאמרתי, כמו שהצעתי בדיון הקודם, יש שם מינוי של השר  יחד עם הסכמת הוועדה הקרואה

שמחה רוטמן:  אבל המינוי הזה הוא לא מינוי לתמיד, הוא כל זמן שהוועדה הקרואה מכהנת

שמחה רוטמן:  בשנייה שהוועדה הקרואה מתפזרת ונבחרת עירייה נבחרת, אז מתחילים הליך בחירה

שמחה רוטמן:  זה כמו שדיברנו בדיון הקודם, כדי שלא יהיה מצב שוועדה קרואה מייצרת את המציאות הזאת

שמחה רוטמן:       לגבי הצגת מועמדות, הוספנו את חבר האסיפה הבוחרת

אלעזר שטרן: שני דברים שהוערו בדיון הקודם בסעיף 12, גם בסעיף קטן (א) שגם מי שחבר באסיפה הבוחרת לא יהיה מועמד לרב עיר, לא רק מי שחבר בוועדת הבחירות

אלעזר שטרן:  ודבר נוסף, לא תורשה מועמדות לא רק של מי שהוא חבר מועצה דתית, אלא גם של מי שחבר מועצת הראשות המקומית

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  לגבי אסיפות נבחרות שונות, מאחר ששיקול הדעת מתי לקבוע את מועד הבחירה נמצא בידיים של ועדת הבחירות ושל השר, בכל מקרה זה בשיקול הדעת, אם כבר מביאים את כולם שזו תהיה אותה אסיפה בוחרת

שמחה רוטמן:  אם החליטו לקיים את זה בשני מועדים, אז שיהיו שתי ועדות נבחרות שונות

שמחה רוטמן:   גם לטובת הבלבול

שמחה רוטמן:  שתהיה אסיפה בוחרת אחת

שמחה רוטמן:  לא לתקן כלום, לא להוסיף תוספות

אלעזר שטרן: בסעיף 14 הנוסח שונה לנוסח שאדוני היו"ר אמר על כך שהשר יקבע הוראות לגבי רשויות שאוחדו

שמחה רוטמן: אמרנו השר בהסכמה

אלעזר שטרן: זה לעניין תחומי הסמכות שלו

אלעזר שטרן:  בוועדה הבוחרת של רבני יישובים נערכו מספר תיקונים

אלעזר שטרן:  אחד, שהמועצה הדתית זה יהיה לרבות ממונה או ועדה ממונה, הנושא של רב אזורי שנכנס והנושא שירד הוועד הדתי ויש ארבעה נציגים של הוועד המקומי שלפחות שניים מהם פעילים בתחום הדת ביישוב

שמחה רוטמן: ולפחות אחד מהם אישה

שמחה רוטמן:  לגבי ועדה בוחרת של רב אזורי, גם פה יש תשובה לשאלות

שמחה רוטמן:  ננסה גם כדי לגוון את הגוף הבוחר וגם כדי לפתור את הסיטואציה הזאת, שזה יהיה שני נציגים מהמועצה האזורית, אחת מהם אישה, ואז ממילא זה גם מעצים את הכוח של השלטון המקומי

שמחה רוטמן: לא נכון

נאור שירי: זה שלא הייתי לא אומר שאני לא יודע לקרוא

נאור שירי:  החוק הזה מרוקן מתוכן את הכוח של השלטון המקומי ואתה כופה על הרשויות

שמחה רוטמן: אתה אומר את זה, זה לא נכון

שמחה רוטמן:  אבל בסדר, אז אמרת

נאור שירי: גם אתה, אז אמרת

גלעד קריב: מי בוחר את נציגי הוועד המקומי?      

שמחה רוטמן: הוועד המקומי

גלעד קריב: הדבר ברור בפני היועץ המשפטי? אני יודע למה אני שואל

אלעזר שטרן: ארבעה נציגים של הוועד המקומי, אני לא יודע מה דרך הבחירה אבל ההנחה היא שהוועד המקומי בוחר אותם

גלעד קריב: האם בהכרח סטטוטורית בכל יישוב ומועצה אזורית יש ועד מקומי?     

שמחה רוטמן: בכל יישוב יש ועד מקומי

נאור שירי: שמי יבחר אותו?     

שמחה רוטמן: התושבים

גלעד קריב: אנחנו נוכל לקבל כאן הבהרה של העניין הזה ממשרד הפנים?      

שמחה רוטמן: הרשות המקומית הנבחרת של יישוב זה ועד מקומי

גלעד קריב: אני יודע

גלעד קריב:  מכיוון שהסוגיה של המועצות האזוריות היא סבוכה, אני מבקש או התייחסות של פורום המועצות האזוריות או מרכז שלטון המקומי או של משרד הפנים, האם ישנן גם סיטואציות שבהן ביישוב אין ועד מקומי

גלעד קריב:  אני לא בקי מספיק, אבל יש לי סיבה לחשוד

שמחה רוטמן: יש איתנו בזום מי שיכול להשיב על השאלה

משה סולומון: הוא עדכן שיעלה בעוד דקות ספורות

שמחה רוטמן: אז נחכה לו עם השאלה הזאת

יוליה מלינובסקי: מה ההרכב של הוועדה סך הכול? כמה אנשים יהיו בוועדה? אני ספרתי ארבעה

שמחה רוטמן: רב אזורי, חמישה

שמחה רוטמן:  בדיוק זה מה שאמרתי, שנוסיף

יוליה מלינובסקי: ויש נוסף של השלטון המקומי?     

שמחה רוטמן: שני נציגים מהמועצה האזורית, אחד מהם אישה, נציג המועצה הדתית שהוא היושב-ראש

שמחה רוטמן:  הם שלושה נציגים מקומיים

שמחה רוטמן:  ורב אזורי ממועצה אזורית אחרת שממונה על ידי מועצת הרבנות הראשית ונציג שממנה השר, חמישה

יוליה מלינובסקי: אבל יושב-ראש מועצה דתית אי אפשר להחשיב כנציג שלטון מקומי

יוליה מלינובסקי:  הוא כפוף לשר

אלעזר שטרן: זה אומר שנציג המועצה הדתית יהיה גם כשמדובר על ממונה או ועדה ממונה?     

שמחה רוטמן: גם ממונה, כן

שמחה רוטמן:       עד כאן חובות מהעבר

שמחה רוטמן:  אנחנו ממשיכים בסעיף 16, כשירות להיבחר

אלעזר שטרן: 16

אלעזר שטרן:  כשירות להיבחר

אלעזר שטרן:  (א) הכשירים להיבחר לרב עיר כאמור בסעיף 5, כשירים להיבחר לרב יישוב או לרב אזורי

אלעזר שטרן:  (ב) לעניין רב יישוב, כשיר אף מי שקיבל כשירות לכהן כרב יישוב מאת מי שהוסמך לכך על ידי מועצת הרבנות הראשית

אלעזר שטרן:  (ג) לעניין רב אזורי כשיר אף מי שקיבל כשירות לכהן כרב אזורי מאת מי שהוסמך לכך על ידי מועצת הרבנות הראשית או מי שכיהן לפחות שבע שנים כרב יישוב

אלעזר שטרן:  (ד) על תעודת כשירות לרב יישוב או לרב אזורי, יחולו הוראות סעיף 6 בשינויים המחויבים

אלעזר שטרן:       סעיף הכשירות בעצם מעורר מחדש שאלה שכבר העלינו כמה פעמים, אבל פה זה ממש זועק, זו שאלת הגדרת התפקיד

אלעזר שטרן:  קשה מאוד לקבוע כשירות ללא שיודעים מה הגדרת התפקיד של רב יישוב או רב אזורי

אלעזר שטרן:  אתן דוגמה

אלעזר שטרן:  רב יישוב, רפורמת הכשרות שנעשתה בהגדרה שלה הוציאה רב יישוב מלתת תעודת כשרות

אלעזר שטרן:  כרגע המצב הזה מוקפא באמצעות צו שהוציא השר לשירותי דת, שהוא השאיר כרגע את ההגדרות הקודמות על כנן, ורב יישוב, רב מושב או קיבוץ כן יכול לתת תעודת כשרות לאוכל, וזו נפקא מינא מאוד גדולה

שמעון אלמליח: תקנות 22 לא ביטלו לרב יישוב את האפשרות לתת כשרות

שמעון אלמליח:  רק מחוץ ליישוב שלו

שמעון אלמליח:  ביישוב שלו כן

אלעזר שטרן: ולכן השאלה מה הגדרת התפקיד היא קריטית, כי לדרוש כשירות מהרבנות הראשית כשיכול להיות שאין לו שום סמכות חוקית, זו שאלה

אלעזר שטרן:  איך אפשר לקבוע כשירות בלי שיודעים מהו התפקיד

אלעזר שטרן:  דוגמה נוספת, יש יישובים שאינם אורתודוכסיים, יש יישובים רפורמיים

אלעזר שטרן:  נניח שהם רוצים להעמיד בראשם רב רפורמי, למה הוא צריך לקבל אישור מהרבנות הראשית אם יש לו סמכויות או אין לו סמכויות? זו שאלה, אפשר להחליט לכאן או לכאן, הוועדה יכולה להחליט איך שהיא רוצה

אלעזר שטרן:  אבל בלי להבין מהו התפקיד של רב אזורי או רב יישוב קשה מאוד לקבוע דרישת כשירות

שמחה רוטמן: אלעזר, אינני חושב שהשאלה הזאת שונה מהותית מהשאלה על כשירות לרב עיר

אלעזר שטרן: אני אסביר למה זה כן שונה

אלעזר שטרן:  כי רב עיר יש סעיפים שונים - - -      

שמחה רוטמן: שמעתי, אני חולק ואני חושב שהשאלה על הגדרת תפקיד רב והצורך במתן כשירות היא זהה ברב עיר, ברב יישוב או ברב מועצה אזורית

שמחה רוטמן:  אותם שיקולים בעד ונגד הגדרה, שדיברנו עליהם דיון ארוך, קיימים גם פה וגם שם

שמחה רוטמן:  אותם שיקולים של התנועה הרפורמית, שזה בכלל לא רלוונטי בעיניי בשום צורה שהיא לחוק שבו אנחנו נמצאים - - -       

גלעד קריב: הכיצד?     

שמחה רוטמן: כי אנחנו בחוק שירותי הדת היהודיים, וחוק שירותי הדת היהודיים עובד עם הרבנות הראשית והרבנות הראשית איננה רפורמית, מה לעשות?     

גלעד קריב: אדוני כנראה שכח שבמדינת ישראל יש זכויות יסוד

שמחה רוטמן: אבל אדוני שכח שיש זכות יסוד, גם של חבר כנסת וגם במקרה הזה של יושב-ראש ועדה, לדבר בלי הפרעה

שמחה רוטמן:  חופש ביטוי גם הוא זכות יסוד

גלעד קריב: מסכן

נאור שירי: אמרת הערה שהיא כללית

נאור שירי:  אם היועץ המשפטי אומר שאין תפקיד, אז על מה אתה קובע את הכשירות?  אין לך תשובה

שמחה רוטמן: יש לי

שמחה רוטמן:  אתה לא תיתן לי לומר אותה

נאור שירי: בבקשה

שמחה רוטמן: אינני צריך ממך את רשות הדיבור

שמחה רוטמן:  אני לא חייב לעשות איתך תחרות צעקות

נאור שירי: אני לא צועק

נאור שירי:  אז אין לך תשובה? רק רציתי ליישב את זה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  גלעד, בבקשה

גלעד קריב: אדוני, ראשית, אם רוצים לפרוטוקול או לא לפרוטוקול, הפאסיב-אגרסיב הזה, לפחות על שניים מחברי הכנסת שנמצאים כאן, לא מאוד משפיע

נאור שירי: לא קטענו את דבריך

שמחה רוטמן: אבל פעם אחר פעם, קודם גלעד הפריע לדבריי ואז אתה פעם שנייה הפרעת לדבריי

נאור שירי: אז אנחנו עכשיו באגרסיב

גלעד קריב: כנראה

נאור שירי: אנחנו במבוא לפאסיב

גלעד קריב: אדוני, קודם כל החוק הזה הוא לא חוק שירותי הדת היהודיים

שמחה רוטמן: זה שמו

נאור שירי: גם השם של המהפכה המשטרית

גלעד קריב: החוק הזה הוא לא תיקון עקיף, כמדומני, לחוק שירותי הדת היהודיים

גלעד קריב:  זה חוק שעומד בפני עצמו, וכך צריך להתייחס אליו

גלעד קריב:  הוא עוסק בסוגיה שלא מוסדרת בחוק שירותי היהודיים הקיים בכל מה שנוגע לבחירות רבני שכונות ורבני יישובים

גלעד קריב:  אתה מסרב להבין את הטענה שקיים הבדל מהותי בין רבנים שעיקר תפקידם הוא תפקיד קהילתי והם אינם נושאים בסמכויות סטטוטוריות, לא בתחום הכשרות ולא בתחום הנישואים

גלעד קריב:  תחום הנישואים והגירושים, לצערנו, ניתן כמונופול לממסד הרבני ולרבנות הראשית

גלעד קריב:  גם תחום הכשרות מתחלק בין הרבנות הראשית לבין הרבנויות המקומיות, רבנויות הערים

גלעד קריב:  הרבנות הקהילתית היא לא במסגרת תפקידיה של מועצת הרבנות הראשית

גלעד קריב:  הרבנות הקהילתית בהגדרה לא צריכה להיות כפופה להגדרות של הרבנות הראשית

שמחה רוטמן: ולכן שיישוב כזה לא יבקש רב

שמחה רוטמן:  לא דרך החוק הזה

גלעד קריב: אין דבר כזה

גלעד קריב:  כשאתה מעביר חוק מפלה - - -     

שמחה רוטמן: זה לא חוק מפלה

גלעד קריב: לדעתך

גלעד קריב:  לדעתי כן

גלעד קריב:  לא אומרים בחוק מפלה: טוב, אתם תבקשו מחוק אחר

גלעד קריב:  החוק הזה עוסק בהסדרת שירותי רבנות לטובת האזרחים היהודיים של מדינת ישראל

גלעד קריב:  יש פה גם מדרג שעוסק בהסדרת רבנות קהילתית, ולא יכול להיות שהרבנות הקהילתית תהיה בהגדרה רק רבנות אורתודוכסית

גלעד קריב:  זה פשוט דבר שלא עולה בקנה אחד עם ערכיה של מדינת ישראל כמדינה יהודית וכמדינה דמוקרטית

גלעד קריב:  בסופו של דבר יש במדינת ישראל וביהדות הישראלית, בין אם אתה, אדוני היושב-ראש, אוהב את זה, בין אם אתה לא אוהב את זה

גלעד קריב:  האמת שלא מעניין אותנו מה ההעדפות הדתיות שלך

גלעד קריב:  אתה רשאי להכתיר מי שאתה רוצה כרב הקהילתי שאתה ניגש אליו

גלעד קריב:  כל עוד מדינת ישראל מציעה במימונה ובמימון של הרשויות המקומיות רבנות קהילתית, היא לא יכולה להיות רק רבנות אורתודוכסית שמקבלת את חותם הכשרות של הרבנות הראשית

גלעד קריב:  הסעיפים הללו הם לא חוקתיים, הם גם פוגעים בחופש העיסוק, הם גם פוגעים בכבוד האדם

גלעד קריב:  אם אתם לא תתנו במסגרת החוק מענה לעניין הזה, אנחנו ניגש כמובן עם החוק הזה לגוף שבא ובוחן את עמידתם של חוקי הכנסת בתנאי פסקת ההגבלה

שמחה רוטמן: לא היה לי ספק

גלעד קריב: מה לעשות? אני מבקש מהייעוץ המשפטי חוות דעת ספציפית בנושא הזה, של התאמת הסעיפים שעוסקים ברבנות קהילתית לעקרונות החוקתיים

שמחה רוטמן: שים לב שאתה מדבר הרבה יותר ממה שאני זוכה לדבר בלי הפרעה

שמחה רוטמן:  בבקשה תסיים

גלעד קריב: אני מיד מסיים

גלעד קריב:  הכול בסדר, אדוני היושב-ראש, לא נראה לי שאתה סובל מחוסר זמן

גלעד קריב: גלעד, אל תיתן לי ציונים

גלעד קריב: אתה נותן לי ציונים, אני אתן לך

שמחה רוטמן: לא, אני לא נתתי לך ציונים, אני מבקש שתקצר וזה תפקידי

שמחה רוטמן:  סיימת את רשות הדיבור, תודה רבה

גלעד קריב: בסדר גמור

גלעד קריב:  אני מבקש את חוות הדעת של הייעוץ המשפטי

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  יש גבול לכל תעלול

שמחה רוטמן:  מותר לי כיושב-ראש להגיד לך לחתור לסיום בלי שזה יפתח סאגה

גלעד קריב: אני חותר לסיום, תפסיק כבר עם הבכיינות הבלתי נגמרת שלך, גם עכשיו בדיון הזה, גם בזמן פגרה

שמחה רוטמן: תפסיק עם השתלטנות וההתנהלות שלך

גלעד קריב: אתה מוטרד מזה שהאופוזיציה מתייצבת כאן, כי החוק הזה הוא חוק דורסני ולא חוקתי

שמחה רוטמן: אני קורא אותך לסדר פעם ראשונה, גלעד

נאור שירי: בפגרה יש אותו סדר של קריאות לסדר?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  מי שמתנהג בבריונות אצלי בוועדה אני קורא אותו לסדר, מצטער

יוליה מלינובסקי: אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה

נאור שירי: אבל לא בלחץ

שמחה רוטמן: אין קשר ללחץ

שמחה רוטמן:  אני לא אתן להתנהגות בריונית אצלי בוועדה להתנהל

נאור שירי: הוא בריון?     

שמחה רוטמן: אתם קטעתם את דבריי, לא נתתם לי להוציא משפט מהפה

שמחה רוטמן:  אני נותן לו לדבר, אני אומר לו לקצוב את זמנו, אז הוא אומר לי שאני נותן לו ציונים

שמחה רוטמן:  באת לריב היום, הבנתי

שמחה רוטמן:  לא יהיה אצלי

נאור שירי: הוא ממש לא בא לריב

שמחה רוטמן: אתה לא תתנהג כך בוועדה שלי

שמחה רוטמן:  תודה

נאור שירי: הוא לא בא לריב

שמחה רוטמן: אתה רוצה גם קריאה לסדר? אני לא מבין, נאור, תפסיק לנהל לי את הדיון

שמחה רוטמן:  אתה הפרעת לי לדבר, חלאס

נאור שירי: אני לא מנהל לך את הדיון

נאור שירי:  אתה לא מנהל את הדיון, אתה לא שם לב, אתה רב עם כולם

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  גלעד, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה

שמחה רוטמן:  יוליה, בבקשה, רשות הדיבור שלך

יוליה מלינובסקי: בסעיף הקודם, אדוני היושב-ראש, הרכב של הוועדה הבוחרת, אמרנו ששלושה זה שלטון מקומי ושניים נציגים של שר

יוליה מלינובסקי:  אבל מה יקרה אם יש ועדה ויש ממונה מטעם השר?     

שמחה רוטמן: דיברנו על זה גם בדיון הקודם

שמחה רוטמן:  אנחנו לא חוזרים עכשיו סעיף אחורה

יוליה מלינובסקי: אני מדברת על הסעיף הזה

יוליה מלינובסקי:  יהיה ממונה, זה גם נותן רוב לשר

שמחה רוטמן: זה לא נותן רוב לשר, בגלל שהרב האזורי הוא איננו נציג השר, הוא נציג מועצת הרבנות הראשית

יוליה מלינובסקי: מועצת הרבנות הראשית זה שר

שמחה רוטמן: זאת תפיסתך, זו לא תפיסתי

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת שבמצב הזה לשלטון מקומי יהיה נציג אחד בכל הוועדה? הוועדה הממונה זה נציג של שר

שמחה רוטמן: בדיון הקודם אני העליתי את הסיטואציה של ועדה ממונה, ובדיון הקודם, בין אם  ועדה ממונה ובין אם לא, היה אחד נציג מקומי מתוך ארבעה

שמחה רוטמן:  ישב פה נציג השלטון האזורי, ואחת ההצעות שעלו בדיון משותף ביני לבינו פה בוועדה היה שיוסיפו שני נציגים מהמועצה האזורית

שמחה רוטמן:  ביקשתי את הדבר הזה מהמשרד וכתוצאה מזה הוכנס השינוי הזה

שמחה רוטמן:  המשמעות היא שכאשר יש ועדה מקומית – אני מזכיר, בכל מקרה בלי בקשה של המועצה האזורית בכלל אי אפשר להתניע את התהליך

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, בניגוד למה שנאמר פה על ידי חלק מחברי הכנסת שלא היו בדיונים הקודמים, המועצה האזורית צריכה לבקש רב אזורי ורק אז התהליך מתניע

שמחה רוטמן:  אז התנעת התהליך היא אצלה

שמחה רוטמן:  כאשר המועצה הדתית היא נבחרת, יש שלושה נציגים מקומיים נבחרים בגוף מתוך חמישה

שמחה רוטמן:  במקרה שיש ועדה ממונה, אז עדיין הוא צריך להיות שם, כי הוא מכיר את שירותי הדת, הוא הרפרנט הבסיסי שאיתו עובד נציג המועצה הדתית, אבל עדיין אין לו רוב

שמחה רוטמן:  גם אם אתה סופרת אותו מאה אחוז כנציג השר אז יש שני נציגים מקומיים, שני נציגי שר ונציג מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  גם אם החלטת לספור אותו מאה אחוז כנציג שר, בפועל זה לא נציג שר גם כשזה ממונה כי עיקר העבודה השוטפת שלו היא מול המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  אבל זה דיון מהפעם הקודמת

שמחה רוטמן:       אני חוזר ואומר בקשר להגדרת תפקיד רב

שמחה רוטמן:  עמדתי בנושא הצורך בהגדרת תפקיד רב ידועה מצד אחד

שמחה רוטמן:  מצד שני, יש בעיה בהגדרת תפקיד רב בגלל הדינמיות, בגלל ההיקף, בגלל החשיבה שהדבר הזה צריך להישאר בידיים של הרבנות עצמה

נאור שירי: מה תפקיד הרב ומה תפקיד המדינה בכלל כשהיא ממנה את הרב? מה הרב עושה?     

שמחה רוטמן: שאלת הגדרת תפקיד הרב היא שאלה שבדיון הראשון בחוק הזה דנו רבות בשאלה האם נכון שהחוק יגדיר

שמחה רוטמן:  עד היום החוק לא הגדיר גם לא את תפקיד הרב הראשי לישראל, אפילו תפקיד מועצת הרבנות הראשית לישראל מוגדר בצורה מאוד מאוד רחבה

שמחה רוטמן:  יש חוקים שונים שנותנים סמכויות לרבנים

נאור שירי: את הסמכות אני מבין

שמחה רוטמן: אבל העמדה העקרונית שהוצגה פה, על יתרונותיה וחסרונותיה, הייתה שכאשר מדינת ישראל נותנת גם סמכות לבתי דין רבניים וגם מעניקה סמכות לרבנים, היא לא מייצרת אותם

שמחה רוטמן:  זה לא שהרבנות היא תוצר של המדינה

שמחה רוטמן:  זה לא שבית הדין הרבני הוא תוצר של המדינה

שמחה רוטמן:  התפיסה היא שהם מושגים קיימים בעם היהודי ואנחנו מכירים בהם, בדיוק כשם שמדינת ישראל לא יצרה את הדת הנוצרית, להבדיל אלף אלפי הבדלות, אבל היא מכירה בארכיבישוף של הפלג הפלוני או האלמוני כנציג הדת הרשמית

שמחה רוטמן:  בנציג האפיפיור, בהסכם עם הוותיקן, מי נציג האפיפיור במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  אנחנו לא יצרנו את הנצרות, לא יצרנו את האסלם, בוודאי שלא יצרנו את היהדות

יוליה מלינובסקי: לגבי נצרות ספק אם אנחנו לא יצרנו את זה

שמחה רוטמן: כמדינת ישראל, לא דיברתי עכשיו על העם היהודי

שמחה רוטמן:  לכן ממילא כאשר אתה מגדיר תפקיד רב זה כאילו אתה אומר: כשיש לי משהו שהוא יציר החוק אני מגדיר אותו, אבל כאשר יש משהו שהחוק מכיר בו אז אני מדבר עליו מתוך הנחה שיודעים מה הוא

שמחה רוטמן:  זה ההבדל היסודי העקרוני בין הגדרה, ולכן עד היום מדינת ישראל לא הגדירה בחקיקה תפקיד רב, ואני לא חשבתי שהחוק הזה הוא התיקון שצריך לעשות את זה

שמחה רוטמן:  מונו רבנים עד היום במדינת ישראל, עיר, שכונות, יישובים ועוד, בלי רב, והכול היה מכוח קולב בתקנה, שגם שם לא הוגדר מהו תפקיד רב

גלעד קריב: אבל אם אתה מעלה את זה לחקיקה ראשית היא הנותנת

שמחה רוטמן: רבנים ראשיים ממונים במדינת ישראל לחקיקה ראשית בלי הגדרת תפקיד

גלעד קריב: אחד תפקידו מוגדר נשיא בית הדין הרבני הגדול, השני נשיא מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן: זו לא הגדרת התפקיד

שמחה רוטמן:  זה כל מה שעושה רב ראשי?     

גלעד קריב: מכוח זה שיש הגדרות לתפקיד מועצת הרבנות הראשית, הוא אחראי על המערכת

שמחה רוטמן: הוא גם לא

גלעד קריב: בוודאי שכן

שמחה רוטמן: יש מחלוקת כנראה גם בנושא הזה

גלעד קריב: בעניין הזה אין שום מחלוקת

נאור שירי: אתה מסכים שאתה עושה פה עכשיו מעשה ששם בחקיקה הראשית את אופן המינוי

נאור שירי:  נעזוב את דעתנו למה אתה בא להסדיר

נאור שירי:  אתה לא חושב שצריך להסדיר את תפקידו של רב? כי אני אתן לך את החוויה שלי במדינת ישראל ב-38 שנות קיומי

שמחה רוטמן: עד 120

נאור שירי: תודה

נאור שירי:  לא צריך להגזים

נאור שירי:  לא צריך לחיות כל כך הרבה, במדינה פה די קשה בשנים האחרונות

נאור שירי:  אבל אני לא מכיר ולא הכרתי ולא יודע מה זה רבנות בהוד השרון

יהודה חשאי: ברית כרותה לשפתיים

יהודה חשאי:  בשבילך

נאור שירי: אני בשבילי אומר מה שטוב לי

שמחה רוטמן: הדיון העקרוני הזה התקיים

שמחה רוטמן:  אפשר לחזור עליו, אבל בעיניי זה לא מצדיק לפתוח את כל הדיון מ חדש

נאור שירי: אני לא פותח את כל הדיון, כי יש לי הרגשה שגם אחרי שאני אגיד, גם אם יהיה בזה היגיון רב, אנחנו נדפדף את זה ונעבור הלאה

שמחה רוטמן: זו אמירה לא לגיטימית

שמחה רוטמן:  תשאל כמה שינויים נכנסו פה בחוק בעקבות הערות של חברי כנסת, כולל חברי כנסת של האופוזיציה

נאור שירי: אתה דיברת קודם על מה שהסדירו או לא הסדירו

נאור שירי:  אני לא מכיר ולא יודע ולא הייתה לי שום אינטראקציה עם הרבנות בעיר שאני חי בה

נאור שירי:  נראה לי לגיטימי מאוד מה שהייעוץ המשפטי אמר: אם אתה רוצה להגדיר כשירות, בוא תגדיר את התפקיד

נאור שירי:  מכיוון שאנחנו עושים פה עכשיו משהו שהוא פעם ראשונה, ואנחנו שמים את זה בחקיקה ראשית, למה לא להגדיר מה תפקידי הרב? שאני כתושב, שעכשיו לא צורך שירותי דת באופן די סדיר, כשבמובן מסוים אני פה בחיסרון כיפתי על כל הסובבים פה - - -      

שמחה רוטמן: גם ליוליה אין

נאור שירי: יוליה מבינה גדולה

נאור שירי:  מיד תראה

יוליה מלינובסקי: תרצה או לא תרצה, אתה צורך

יוליה מלינובסקי:  כי בכשרות לא שואלים אותך

יוליה מלינובסקי:  אתה משלם על זה בלי שאתה צריך את זה

נאור שירי: אמרתי לך שיש לה יתרון עליי?     

שמחה רוטמן: היא מבינה בזה הרבה

נאור שירי: אני לוקח את מה שאתם רוצים להוסיף

נאור שירי:  אתה אומר שיש פה איזו אי התאמה ואי קורלציה לאוכלוסייה ולשירותי הדת שהאוכלוסייה צורכת, ואני דווקא אומר בואו נגדיל את זה

נאור שירי:  למה שלא נוסיף גם עו"סים שכונתיים? אין עו"ס שכונתי

שמחה רוטמן: יש

נאור שירי: הייתי גם שמח לאיש פדגוגיה שכונתי

נאור שירי:  הייתי גם שמח לשוטר שכונתי

שמחה רוטמן: אבל אנחנו לא עוסקים בסעיף רב שכונה

נאור שירי: נכון, אבל אני מדבר פה באופן כללי

נאור שירי:  כי כשהעלה הייעוץ המשפטי דברים נקודתיים לסעיף, אנחנו ויתרנו על זה

נאור שירי:  התעצבנת, אמרת: הפרעתם לי לדבר, אני לא מדבר על זה

שמחה רוטמן: זה לא תיאור נכון של המציאות

נאור שירי: אבל הוא העלה טיעון נקודתי לסעיף

שמחה רוטמן: אבל זה היה הטיעון שלי

נאור שירי: מה היה הטיעון? אני לא הבנתי אותו

נאור שירי:  שאתה קובע תנאי כשירות?     

שמחה רוטמן: הסברתי אותו וחזרתי גם להסבר שלך

נאור שירי: איך אתה קובע כשירות כשאין תפקיד?     

שמחה רוטמן: הסוגיה של תפקיד רב אל מול הכשירות – אמר היועץ המשפטי שבעיניו השאלה מתעוררת ברב אזורי וברב יישוב יותר מאשר ברב עיר, ואני אמרתי שלדעתי לא

שמחה רוטמן:  הסברתי גם למה לדעתי לא, והסברתי במענה גם אליך, שאם לא הייתי נקטע אולי הייתי אומר אותו בחלק הראשון, שבעיניי החוק הזה מסדיר מינוי וכשירות לתפקיד רב, אבל הוא לא מייצר את מוסד הרב בישראל

שמחה רוטמן:  כשם שחוק שיפוט בתי דין רבניים נתן הכרה, וגם אופן מינוי חוק הדיינים וכל מיני חוקים עוסקים בשאלת בתי הדין הרבניים, אבל בית הדיון הוא מושג שקדם למדינה

גלעד קריב: גם רופא זה מושג שקדם

שמחה רוטמן: בניגוד לתפקידים אחרים שבהם אני מגדיר את התפקיד כי יצרתי אותו, כאן אינני סבור שיש צורך להגדיר את התפקיד

שמחה רוטמן:  אני חושב שהמנגנונים שאני מייצר, ובראשם בהקשר הזה ההתנעה של התהליך על ידי הגורם הלוקאלי, בוודאי ברב יישוב וברב אזורי, שהגורם הלוקאלי אומר: אני צריך רב

שמחה רוטמן:  הוא צריך לבקש רב מלכתחילה

שמחה רוטמן:  אני אומר, אם אתה צריך רב ואתה פונה לשר לשירותי דת ומבקש רב, זו דרך המלך

שמחה רוטמן:  יש פה תהליך, מה אתה צריך ברב שלך, בוא ותגיד

שמחה רוטמן:  מאחר שאתה גם יושב בגוף הבוחר, וברב יישוב זה עוד יותר בולט, אתה גם רוב הגוף הבוחר ואתה יושב עם נציגים לוקאליים ואתה אמרת שאתה רוצה רב, תבחר את הרב שמתאים לך מבין מה שמתנהל כאן

שמחה רוטמן:  זה המנגנון

שמחה רוטמן:  האם יש צורך להגדיר? עמדתי האישית הייתה, ואמרתי אותה בדיונים הראשונים, שאני לא מפחד כל כך מהגדרת תפקיד רב

שמחה רוטמן:  אנחנו לא נפתח את הדיון הזה שוב

גילה פינקלשטיין: אבל כבר הגדירו בחוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל אני אמרתי שלחקיקה ראשית זה פחות מתאים

נאור שירי: למה?     

שמחה רוטמן: חשבתי שההסבר שלי עד עכשיו היה טוב

גלעד קריב: רק צריך לומר שדעתו של הייעוץ המשפטי שונה

שמחה רוטמן: ולכן חשבתי שהגדרת תפקיד רב בחקיקה ראשית מעוררת בעיות אחרות

שמחה רוטמן:  תפקיד רב הוא דינמי, הרב במסורת ישראל הוא דמות מגוונת

שמחה רוטמן:  אני חושב שרב של יישוב מסוים איננו דומה, אפילו לא בהגדרות התפקיד שלו, לרב של יישוב אחר

שמחה רוטמן:  אבל כן יש תנאי כשירות בסיסיים

גלעד קריב: יש לי שאלה אליך, אדוני, בנושא הכשירות

גלעד קריב:  נשים בצד את הזרמים

יהודה חשאי: מילה אחת, גלעד

יהודה חשאי:  אני חושב שאחת החוויות הקשות של נאור, ש-14 שנה אין לו רב בעיר

יוליה מלינובסקי: איך העיר מתקיימת? נורא ואיום

נאור שירי: אני תוהה איך העם היהודי לאורך כל שנותנו התקיים בלי ההמצאות האלה

נאור שירי:  איך הצלחנו בלי רב עיר מימי יהושע בן נון

יוליה מלינובסקי: הוד השרון מתפרק, חי בעוני

יהודה חשאי: את הגיל הצעיר שלך אתה הזכרת, לא אני

יהודה חשאי:  אם 14 שנה בגילך הצעיר, הווה אומר לא זכית לחוויה רוחנית להבין מה תפקידו של רב

יהודה חשאי:  אני חושב שאחד התפקידים של החוק הזה הוא לתקן את החוויות האלה

גלעד קריב: אין ספק

גלעד קריב:  תודה רבה, יהודה

גלעד קריב:  יכול להיות שיהודה יסדר שרב בכיר מאוד או אח של או בן של ימונה לרב העיר בהוד השרון

יוליה מלינובסקי: כן, ואנחנו נחווה את החוויה הרוחנית הזאת

יהודה חשאי: בטח הוא לא יהיה ספרדי

גלעד קריב: אני רוצה לחזור לסוגיית הכשירות

גלעד קריב:  הדבר נכון גם לגבי רב יישוב וגם לגבי רב שכונה

גלעד קריב:  ופה אני חייב לומר, אדוני היועץ המשפטי, יש הבחנה בין רב יישוב לרב אזורי בכל מה שנוגע להפעלת סמכויות סטטוטוריות בתחום הכשרות

שמחה רוטמן: הוא דיבר על זה

שמחה רוטמן:  כרגע זה מוקפא, אגב

שמחה רוטמן:  גם את זה הוא אמר

יהודה חשאי: מה שמוקפא זה רק ליישוב אחר

יהודה חשאי:  רב יישוב עדיין יכול לתת בתחום היישוב שלו כשרות

יהודה חשאי:  הוא עדיין נותן שיעורים, הוא עדיין מלווה משפחות

יהודה חשאי:  תפקידו נשאר

גלעד קריב: בעניין הזה יש פה כל הזמן ניסיון לומר שכל מה שקורה כאן זה רק להעלות הוראות קיימות במדרג הנורמטיבי, אבל זה לא נכון

גלעד קריב:  אין בהוראות היום, לא בתקנות ולא בחוזרי המנכ"ל, דרישה שרב יישוב ורב שכונה יקבל כשירות מהרבנות הראשית

גלעד קריב:  מה לעשות שהרבנות הראשית היא גוף שלטוני

גלעד קריב:  גוף שלטוני לא יכול לתת כשירויות אם זה לא מוגדר בחוק במסגרת סמכויותיו

גלעד קריב:  הרבנות הראשית נותנת כשירות לרב עיר

שמחה רוטמן: אבל עד היום גם לא הייתה בחוק הוראה לרבנות רב עיר

שמחה רוטמן:  גם כושר רב עיר לא היה בחוק עד היום

גלעד קריב: המושג של כשירות לרב עיר קיים היום בחוק, בסמכויות מועצת הרבנות הראשית

גלעד קריב:  אחת מסמכויותיה של הרבנות הראשית זה להעניק כשירות לכהונה כרב עיר

גלעד קריב:  הנושא של דרישת כשירות מרב שכונה ומרב יישוב זו המצאה חדשה של החוק הזה

גלעד קריב:  אני שם בצד לרגע את עניין הזרמים הליברליים ביהדות

גלעד קריב:  הנושא הזה בעיניי מעורר שאלות חוקתיות

שמחה רוטמן: אבל זה תיקון חוק שנכנס ב-2021

גלעד קריב: ביקשתי חוות דעת כתובה ספציפית לעניין הזה

גלעד קריב:  ואני מקווה שגם נציגי החברה האזרחית יתייחסו כאן

גלעד קריב:  קיימת היום מחלוקת לגיטימית בתוך היהדות האורתודוכסית הישראלית בין רבני צוהר לבין הקו השולט היום ברבנות הראשית

גלעד קריב:  האם אפשר להעלות על הדעת שבעצם כדי שקיבוץ דתי ימנה רב מהצד היותר ליברלי של האורתודוכסיה במדינת ישראל – היום הוא לא צריך לקבל כשירות מהרבנות על פי החוק

גלעד קריב:  יכול להיות שהוא צריך לעמוד במבחנים

שמעון אלמליח: אם אין לו כושר לרב אזורי אז איך הוא יתמודד?     

גלעד קריב: אני לא מדבר איתך על רב אזורי, אני מדבר על רב יישוב ורב שכונה

שמעון אלמליח: הוא צריך כושר

גלעד קריב: זה לא נכון

שמחה רוטמן: יש חוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן:  אתה סתם אומר את זה

שמחה רוטמן:  תנאי כשירות למשרת רב, לעניין בחירת רב יישוב בעל כושר מהרבנות הראשית לרב מושב, לעניין בחירת רב אזורי מהרבנות הראשית לרב אזורי

גלעד קריב: אבל אין היום בחקיקה - - -      

שמחה רוטמן: המנגנון הזה שמופיע בחוזר מנכ"ל, גם מינוי רב אזורי בכלל לא מופיע

שמחה רוטמן:  גם רב יישוב בכלל לא מופיע

גלעד קריב: האם הגיוני שייווצר היום מצב שרבנים אורתודוכסיים מהצד היותר ליברלי לא יקבלו כשירות לשמש כרב יישוב?     

שמחה רוטמן: למה שלא יקבלו? אתה יודע כמה ליברלים יקבלו כושר רב עיר, רב מושב, רב יישוב?     

גלעד קריב: אז תגדיר מה זה

יוסף טייב: עברת מבחן מלשכת עורכי הדין, כשיר לכהן כעורך דין

גלעד קריב: לא על זה מדובר

יוסף טייב: על זה מדובר

יוסף טייב:  עבר מבחנים, כשיר

יוסף טייב:  לא עבר, לא כשיר

יוסף טייב:  נקודה

שמחה רוטמן: אמרת משהו לא נכון

גלעד קריב: רב שכונה צריך כשירות היום?     

שמחה רוטמן: אפשר לקבל תשובה רצינית ואפשר גם שאני אענה? מותר לי לענות?     

גלעד קריב: אני שואל אותך שאלה

גלעד קריב:  אם אומר חבר הכנסת טייב - - -       

שמחה רוטמן: אבל אתה שואל אותי שאלה, תן לי לענות

שמחה רוטמן:  אני לא מבין

שמחה רוטמן:  אמרת משהו לא נכון בהצגת השאלה שלך, תן לי לומר מה שנכון, במחילה

שמחה רוטמן:  חוזר המנכ"ל הנוכחי שאותו אנחנו רוצים – אמרנו שכל המנגנונים היום מוסדרים בצורה עקומה, עם הסמכה, בלי הסמכה, דיונים, שאלות, מעוררים אלף קשיים

שמחה רוטמן:  ממנים כל היום רבני יישובים, רק שאופן המינוי שלהם מוסדר בחוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים להעלות את זה לחקיקה ראשית, אבל היום בחוזר המנכ"ל למינוי רבני יישובים ורבנים אזוריים כתוב: רב יישוב כשירות, אישור מהרבנות הראשית לרב יישוב, רב מושב

שמחה רוטמן:  רב אזורי כשירות, מהרבנות הראשית לרב אזורי

שמחה רוטמן:  אנחנו מעתיקים את זה לחקיקה

שמחה רוטמן:  עכשיו אתה אומר לי שזה לא כתוב בחוק

שמחה רוטמן:  נכון, אבל מצד שני כתוב בחוק שסמכויות מועצת הרבנות הראשית זה למלא תפקיד כל הסמכויות הדרושות לה על פי כל דין, ומאחר שגם חוזר מנכ"ל יכול להוות דין בהקשר הזה, גם תקנות יכולות להוות דין בהקשר הזה, אז ממילא תהיה להם גם הסמכות לתת רב מושב בגלל שחוזר מנכ"ל נתן להם את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  זה הכול

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, אם אתם אומרים שהרבנות הראשית יכולה לקבוע מבחנים שמי שעובר אותם יכול להתמודד על משרת רב יישוב, אני יכול להבין את זה

גלעד קריב:  זה מה שקורה בלשכת עורכי הדין

גלעד קריב:  לשכת עורכי הדין לא מעניקה מעבר למבחן איזושהי בחינה של כשירות

שמעון אלמליח: ראינו מה קורה בלשכת עורכי הדין, מסננים בראיונות

גלעד קריב: אתה טועה

גלעד קריב:  אני מבקש התייחסות של משרד המשפטים בעניין הזה

שמחה רוטמן: אתה מנהל את הדיון

שמחה רוטמן:  אי אפשר לעבוד ככה

גלעד קריב: כחבר ועדה מותר לי לומר שאני מבקש תשובה ממשרד המשפטים לסוגיה הזאת?     

שמחה רוטמן: מותר לך לומר מה שאתה רוצה, אבל אתה לא מנהל את הדיון

גלעד קריב: אף אחד לא מנהל את הדיון

גלעד קריב:  אני מבקש תשובה ממשרד המשפטים לסוגיה הזאת

שמחה רוטמן: תפסיק להשתלט על הדיון

שמחה רוטמן:  גלעד, אתה לא ברשות דיבור כרגע

שמחה רוטמן:  בפעם הבאה קריאה

שמחה רוטמן:  ניהלנו פה דיונים ארוכים

שמחה רוטמן:  אני מבין שבאת היום במטרה לפוצץ את הדיון

שמחה רוטמן:  חלאס, תפסיק

גלעד קריב: אין לי כל כוונה לפוצץ את הדיון

גלעד קריב:  תענה לי האם אפשר לקבל תשובה

שמחה רוטמן: אתה יכול בבקשה שגם מישהו אחר בחדר הזה ידבר? תודה

שמחה רוטמן:       אני חוזר ואומר, האמירה שלך כאילו עד היום לא היה צריך כושר לא לרב יישוב ולא לרב אזורי היא אמירה לא נכונה

שמחה רוטמן:  הצורך בתעודת כשירות מופיע בחוזר המנכ"ל שממנו בכלל ממונים רבני יישובים ורבנים אזוריים, ולכן הרבנות העניקה כעניין שבעובדה, כעניין שבהיסטוריה, כעניין של מעשים שבכל יום, כשירות גם לרב יישוב וגם לרב אזורי

שמחה רוטמן:  אם משרד המשפטים חושב שזה דרוש התייחסות יכול להתייחס לזה

שמחה רוטמן:  מבחינתי הוא המצב הקיים מבחינת מה שאנחנו מנסים לעגן פה בחקיקה

גלעד קריב: שאלתי משרד ממשלתי שאלה

גלעד קריב:  אני יכול לקבל תשובה?     

שמחה רוטמן: אתה לא מנהל את הדיון

גלעד קריב: אתה גם לא קובע לי מה לשאול

שמחה רוטמן: אני לא קובע לך כלום

שמחה רוטמן:  גלעד, תפסיק להשתלט על הדיון, מה יש לך? אתה לא ברשות דיבור כרגע

שמחה רוטמן:  בפעם הבאה, קריאה נוספת

נאור שירי: אנחנו רוצים התייעצות סיעתית

שמחה רוטמן: אתה לא ברשות דיבור כרגע

שמחה רוטמן:  בפעם הבאה שתתפרץ בלי רשות דיבור, קריאה נוספת

איגי פז: המצב הנורמטיבי היום, בעצם כל ההסדרה של הליך בחירות רבני יישוב ורבנים אזוריים מוסדר בחוזר מנכ"ל ע"ד/1

איגי פז:  שם גם מוזכר תנאי הכשירות שבעצם רב יישוב ורב אזורי צריכים לקבל כשירות לכהן כרב יישוב או כרב אזורי מהרבנות הראשית

איגי פז:  מה שמוצע כאן זה בעצם לקחת את הכלל הזה מחוזר המנכ"ל ולהעביר אותו לחקיקה ראשית

איגי פז:       לגבי ההתייחסות להסמכה כלשכת עורכי הדין אני לא עד הסוף בקי, אבל למיטב זכרוני בעבר הכלל היה שיש בחינות בכתב ובחינות בעל פה, זה לא ראיון

איגי פז:  לא בודקים שם התאמה, בודקים ידע משפטי

איגי פז:  למיטב ידיעתי ב-2017 היה תיקון, ביטלו את המבחן בעל פה ובמקום זה יש חיבור משפטי

איגי פז:  אבל אני לא חושב שזה רלוונטי כל כך

שמחה רוטמן: אני גם מסכים שזה לא רלוונטי

גלעד קריב: לא קיבלתי תשובה לשאלתי

גלעד קריב:  זאת לא הייתה השאלה שלי

נאור שירי: אני שואל אם אפשר לשאול שאלות בלי להרגיז

איגי פז: אפשר לחדד את השאלה?     

גלעד קריב: אני אחדד את השאלה

גלעד קריב:  האם ההגדרה של כשירות בכהונת רב שהיא כהונת רב שמשרת קהילה, עצם דרישת הכשירות מבלי לקבוע לה מסמרות בחקיקה מה זו הכשירות הזאת, לא פותחת פתח בסופו של דבר לשימוש במושג הכשירות כדי להכשיר רבנים בעלי תפיסת עולם אחת ולמנוע מרבנים בעלי תפיסת עולם אחרת להתמודד למשרות של רבני יישוב? האם משרד המשפטים לא חושב שיש כאן מושג שסתום שיש איתו בעיות חוקתיות? ואני לא מדבר כרגע על הרבנים בזרמים האחרים

שמחה רוטמן: אני חושב שעכשיו השאלה ברורה פעם נוספת

גלעד קריב: אני מבקש את חוות משרד המשפטים בנושא

איגי פז: אני לא חושב שזה לא שונה מהמצב היום

איגי פז:  גם לפי המצב היום מועצת הרבנות הראשית היא זו שנותנת את תעודת הכשירות

איגי פז:  יכול להיות שיש כן משמעות לזה שאתה מעלה את זה למדרג של חקיקה ראשית, אבל עצם הצורך לעבור את הבחינות - - -       

גלעד קריב: זה לא הבחינות

גלעד קריב:  תכתבו בחינות

איגי פז: גם במצב היום וגם במצב שיהיה אחרי החוק, בסופו של דבר החלטה שלא לתת תעודת כשירות למישהו משיקולים שהם לא שיקולים מקצועיים – בסופו של דבר גם על ההחלטה הזאת יש ביקורת שיפוטית וגם במצב היום וגם במצב החדש אי אפשר להפעיל ביקורת שיפוטית על החלטה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אנחנו עוברים לסעיף 17

אוהד וייגלר: אפשר להגיד משהו על סעיף 16?      

שמחה רוטמן: כן, בקצרה

אוהד וייגלר: המסלול של שבע שנים של רב יישוב שכשיר להיות רב אזורי, לדעתי זה סעיף חדש ואני אשמח להבין מה הרציונל, כי יש הבדל גדול בין לכהן כרב יישוב לבין לכהן כרב אזורי

אוהד וייגלר:  דבר שני, ההחלה של סעיף 6 על כל הדברים, מה המשמעות? גם חייבים תצהיר, גם יש מסלול עוקף, גם יש בחינות בעל פה

אוהד וייגלר:  זה סעיף מאוד מאוד רחב שמחיל על רבני יישוב מדלת אחורית הרבה מאוד דברים חדשים שלא קיימים כיום

נאור שירי: אתה מדבר על סעיף 5 או 6? כי בנוסח המתוקן זה 5

אוהד וייגלר: 16(ד) שמפנה לסעיף 6

שמחה רוטמן: דבר ראשון, בוודאי שאם מועצת הרבנות הראשית יכולה לתת תעודה שאדם הוא תלמיד חכם מובהק וגדול בתורה לפי מבחנים שקבענו והוא יכול להיות רב עיר כתוצאה מהדבר הזה, ודאי שהוא גם יכול להיות רב יישוב

שמחה רוטמן:  זו הוראה של סעיף 16(א)

שמחה רוטמן:  בוודאי שאם הוא כשיר להיות רב עיר, בכל דרך שבה הוא כשיר להיות רב עיר

אוהד וייגלר: השאלה אם זה אותו מסלול

אוהד וייגלר:  אתה צריך לעמוד באותם קריטריונים

שמחה רוטמן: התשובה היא שכן

אוהד וייגלר: לגבי שבע שנים, ולגבי עוד הרבה דברים

אוהד וייגלר:  התצהיר, ויש פה עוד הרבה דברים שמחילים

שמחה רוטמן: אני אומר שוב, ואני חושב שזה גם חלק מהדברים שנאמרו פה קודם לכן

שמחה רוטמן:  אותו רציונל של רב עיר חל גם על רב יישוב וגם על רב אזורי

שמחה רוטמן:  וגם אותם רציונלים לגבי תעודת הכשירות

שמחה רוטמן:  אמרתי את זה בהרחבה, ולכן אני לא רואה טעם לחזור כל פעם על הדיון הזה, גם לגבי הגדרת תפקיד, גם לגבי רציונל כשירות

שמחה רוטמן:  התפיסה שאומרת שהשאלה במי מועצת הרבנות הראשית מכירה כרב על כל דרגות רב שיש לה, בין אם יש להם הגדרות רב שיש להן תוקף חוקי לעניין מינויים מסוימים, ויש הגדרות רב שאין להן תוקף חוקי לעניין מינויים מסוימים

שמחה רוטמן:  הגדרת "יורה יורה", לצורך העניין, למיטב ידיעתי אין לה תוקף חוקי

שמחה רוטמן:  יתקן אותי מנכ"ל המשרד לשירותי דת

אוהד וייגלר: זה לא שכונה?     

שמחה רוטמן: יכול להיות שזה מה שנדרש בשביל לקבל רב שכונה

שמחה רוטמן:  אבל גם יכול להיות שאתה עומד במבחן של איסור והיתר

שמחה רוטמן:  כשעמדתי במבחן של איסור והיתר קיבלתי "לכבוד הרב שמחה רוטמן", למרות שאני לא רב, על זה שעמדתי במבחן של איסור והיתר

נאור שירי: אתה רב מלא

שמחה רוטמן: התעודה הזאת שקיבלתי מהרבנות היא חסרת תוקף חוקי, אין לה משמעות

שמחה רוטמן:  היא רק אומרת שעמדתי במבחן מסוים

שמחה רוטמן:  השאלה למי הרבנות אומרת אתה כשיר להיות רב, בין אם מדובר ברב שכונה, ברב יישוב, ברב אזורי, ברב אמיר, המשמעות היא אמירה דתית, ערכית, תפיסתית, מקצועית של מועצת הרבנות הראשית שבה אמרנו שבשיקוליה אנחנו לא מתערבים, מאותה סיבה שאנחנו לא מייצרים פה לא את הדת המוסלמית, לא את הדת הנוצרית, ואנחנו גם לא מייצרים את הדת היהודית

שמחה רוטמן:  הדת היהודית איננה יצירה של המדינה, ולכן ממילא אנחנו רק מכירים במנגנונים של המדינה

שמחה רוטמן:  ולכן הנבחנים יכולים לעמוד במבחנים

יהודה חשאי: להיבחן כל אחד יכול להיבחן

שמחה רוטמן: לכן גם אמרנו שבמידה מסוימת אנחנו קוראים לזה תעודת כשירות, אבל גם בקשר לרב עיר אמרנו שתעודת כשירות לרב עיר יש לה אלמנט של תעודת כשירות כמו תעודת כשירות, להבדיל, של עורך דין

שמחה רוטמן:  יש לה גם אלמנט של מינוי, שמועצת הרבנות הראשית אומרת: הוא רב, אני סומכת עליו את ידי שהוא תלמידי הנאמן

שמחה רוטמן:  זו המשמעות של רב נותן סמיכה, זו המשמעות במידה מסוימת של כושר הרב

שמחה רוטמן:  ולכן אותם עקרונות צריכים לחול בכל אלו

שמחה רוטמן:  התשובה היא כן

אוהד וייגלר: אז אגיד רק שני דברים אחרונים

אוהד וייגלר:  האחד, זה אומר שכל רב יישוב יעבור בחינה בעל פה

אוהד וייגלר:  זה סעיף 6(א)(2), שזה משהו שלא קיים עד היום

שמעון אלמליח: רב עיר עובר

אוהד וייגלר: זה בדיוק מה שאני אומר

אוהד וייגלר:  רב עיר בוודאי עובר

גילה פינקלשטיין: ורב יישוב היום לא צריך לחתום על תצהיר של מועצת הרבנות

אוהד וייגלר: וזו הנקודה השנייה, שאנחנו מכפיפים פה רב יישוב בתצהיר של מאות רבנים

שמחה רוטמן: למיטב ידיעתי זה המצב היום

אוהד וייגלר: זה לא המצב היום

אוהד וייגלר:  לא בעל פה ולא תצהיר

שמחה רוטמן: יברר את זה בבקשה המשרד לשירותי דת

אוהד וייגלר: זה חלק מהערבוב שהחוק הזה עושה

שמחה רוטמן: גם עד היום יש להם דינים משמעתיים שונים, אין עליהם נציג תלונות

שמחה רוטמן:  יש עוד כל מיני דברים שבהם אנחנו יוצרים האחדה

שמחה רוטמן:  זה נכון

אוהד וייגלר: זו האחדה שפוגעת בתפקיד

שמחה רוטמן: אני לא חושב שזה פוגע בתפקיד, אבל זו תפיסת עולם

שמחה רוטמן:  אבל אני אומר שוב, אנחנו מייצרים פה האחדה בין היתר בגלל טענות מוצדקות או לא מוצדקות שעלו, שבהיעדר הסטנדרטים ובעובדה שכל דבר מוסדר ברמה נורמטיבית אחרת ועל ידי שר אחר בזמנים אחרים, אז צריך לייצר פה איזשהו יישור קו

שמחה רוטמן:  האם הדבר הזה עניינית צריך להיות שונה? אני לא רואה טעם ענייני שלכאורה תעודות של רבני יישובים יהיה יותר קל לחלק

שמחה רוטמן:  זה רק עניין אולי של היקף הידע או סוגי החומר הנבחן, אבל אני לא חושב שצריך להיות משהו שהוא יותר קל או יותר קשה לחלק

שמחה רוטמן:  אני רוצה שהם יהיו כפופים לאותו דין משמעתי, מה שלא קיים היום

שמחה רוטמן:  זה בהמשך החוק

שמחה רוטמן:  אני רוצה עוד דברים שם מאותה סיבה, כדי לייצר האחדה

שמחה רוטמן:  ואני לא רואה טעם ענייני לשוני בזה

יוליה מלינובסקי: יש פה מישהו מאוד מבוגר שבא במיוחד לדבר

יוליה מלינובסקי:  תן לו בבקשה

שמחה רוטמן: בבקשה, רק בקצרה

יעקב יעקב: שלום לכולכם

יעקב יעקב:  ברוך שהחיינו וקיימנו והגענו לזמן הזה

יעקב יעקב:  בזכות הדמוקרטיה ומדינת ישראל ולתפארת מדינת ישראל הגעתי לפה

יעקב יעקב:  כבר שנים זה חלום שלי

יעקב יעקב:  מה שאני עברתי אף אחד לא יכול לתאר

יעקב יעקב:  מה שנעשה לי, כל מי שיקרא, כל מי שיהיה אכפת לו ילמד הרבה מזה, זה יהיה לטובת הדורות הבאים

יעקב יעקב:  אני בגיל 93, לא הייתי בא לפה אבל באתי לפה לדורות הבאים

יעקב יעקב:  עברתי הרבה

יעקב יעקב:  אני מכורדיסטן, חייתי שם

יעקב יעקב:  אלוקים הביא אותנו לפה, זה חלום שלא עשה נס אפילו למשה רבנו כמו שעשה לנו נס ב-1951 ובאנו מכל קצוות הארץ לפה, בנינו את המדינה בידיים שלנו, של הסבים שלכם

יעקב יעקב:  אני לא מאריך ולא לוקח זמן שלכם

יעקב יעקב:  הבאתי שני מכתבים שמתארים מה שנעשה לי, ויש לי חומר לקרוא ואחר כך לשפוט

יעקב יעקב:  שלחתי לכל אנשי החוק, לפרלמנט המדינה, לבתי המשפט

יעקב יעקב:  יש חוק ויש משפט

יעקב יעקב:  אם הם לא ישמרו על שניהם, אז אנחנו אבודים, כולל המדינה

יעקב יעקב:  חבל לנו

יעקב יעקב:  זה דבר פשוט

יעקב יעקב:  אני אדם חקלאי בסך הכול

יעקב יעקב:  תקראו מה שהבאתי ותשפטו אתם

יעקב יעקב:  אתם אחראים עלינו, על כל אזרח ובפרט חקלאים

יעקב יעקב:  אתם אחראים עלינו לחוק ולמשפט יחד

יעקב יעקב:  תתאחדו, תקראו מה מתרחש במדינה, גם בבתי המחוקקים וגם בבתי המשפט, ותלמדו מזה הרבה

יעקב יעקב:  כל עם  ישראל יודע, ואני לא בפעם הראשונה פה

יעקב יעקב:  מה שעבר עליי זה ניסים ונפלאות

יעקב יעקב:  תקראו את זה, אני שלחתי לכל בתי המחוקקים, בתי המשפט

יעקב יעקב:  מה שעבר עליי זה סיפור אלף לילה ולילה

יעקב יעקב:  אז אני מודה לכם

יעקב יעקב:  אלוקים ישמור אתכם, את מדינת ישראל, את צבא ההגנה לישראל, רופאי ישראל, חקלאי ישראל וכל עם ישראל, חרדי, דתי, ערבי, ולתפארת מדינת ישראל

גלעד קריב: אמן ואמן

שמחה רוטמן: תודה רבה

עידו פכטר: אפשר לשאול משהו על רב יישוב? כי לא ברור לי כל כך בסעיף החוק

שמחה רוטמן: כן

יעקב יעקב: תראו מה זה כשרות, איפה אנחנו עומדים בכשרות למהדרין

יעקב יעקב:  מה עשו לחקלאי

יעקב יעקב:  הרסו לי את החיים, הרסו לי את המשק

עידו פכטר: אני עברתי הסמכה של "יורה יורה" ברבנות הראשית לישראל וקיבלתי תעודת כושר לרב שכונה

עידו פכטר:  היום כשאני רוצה להתמנות נניח לרב יישוב, מה אני צריך לעשות על פי החקיקה החדשה? עד היום אני יכול להגיש מועמדות לרב יישוב בלי בעיה

עידו פכטר:  על פי החקיקה החדשה אני צריך עכשיו עוד משהו לעשות?     

שמחה רוטמן: אני לא יודע

שמחה רוטמן:  יכול להיות שבפרקטיקה אתה צודק, אבל לפי הבנתי מה שכתוב בחוזר מנכ"ל זה שבשביל להיות רב יישוב אתה צריך כושר רב מושב

עידו פכטר: אין כזה דבר

עידו פכטר:  יש שש בחינות, שזה גם רב שכונה

שמחה רוטמן: כדי לעשות סדר, אדוני מנכ"ל המשרד לשירותי דת, אתה יכול לעשות סדר מה ההבדלים בדרישות בין רב מושב, רב אזורי ורב שכונה מבחינת הרבנות בפועל בפרקטיקה, איך זה עובד? או שיש פה מישהו מאיגוד הרבנים שיודע לתת את התשובה הזאת באותה צורה

קריאה: רב שכונה ורב מושב זה אותו סוג כושר

שמחה רוטמן: אותו כושר אבל נותנים תעודה שונה?     

יהודה חשאי: לא

יהודה חשאי:  יש שישה מבחנים לרב יישוב ותשעה מבחנים לרב אזורי

שמחה רוטמן: אני רק מציין לפרוטוקול

שמחה רוטמן:  לא עלינו תלונותיך, אדוני יעקב

שמחה רוטמן:  מה שכתוב פה שזה מול בד"ץ העדה החרדית

שמחה רוטמן:  אנחנו לא מסדירים את בד"ץ העדה החרדית במסגרת החוק הזה, על דרישות כשרות וכל מה שאדוני חווה

שמחה רוטמן:  זה לא קשור לדבר שאיתו אנחנו מתעסקים פה בחקיקה היום

יהודה חשאי: רב יישוב ורב שכונה זה אותו דבר, צריכים שישה מבחנים, ורב אזורי צריך לעבור תשעה  מבחנים, ביניהם יש חובה למבחנים של יסוד כמו נידה, איסור והיתר

שמחה רוטמן: כלומר, רב אזורי יותר דומה במבחנים שלו לרב עיר

גלעד קריב: בוודאי

יהודה חשאי: יותר מתקרב לרב עיר פחות שלושה מבחנים

שמחה רוטמן: אני מבין שבפרקטיקה היום תעשה את תשעה המבחנים האלו, תיגש לרבנות, תבקש אישור לרב שכונה שהיום לא נותנים כל כך כי אין רבני שכונות אז לא צריכים את זה כל כך, אבל עדיין נותנים, ותבקש על בסיס אותם מבחנים לקבל רב יישוב, אתה תקבל אבל זו תהיה תעודה שונה

שמחה רוטמן:  נכון?     

יהודה חשאי: תעודת "יורה יורה" מקבלים כל אחד מרב שכונה ומעלה

יהודה חשאי:  אבל כושר לרב עיר, לרב אזורי או לרב שכונה, כל אחד זה כושר נפרד

שמחה רוטמן: אבל השאלה אם יש הבדל בין כושר לרב יישוב לכושר לרב שכונה

יהודה חשאי: בוודאי

יהודה חשאי:  תעודת "יורה יורה" יכול לקבל מי שעבר שישה מבחנים

שמחה רוטמן: לא דיברתי על תעודת "יורה יורה"

שמחה רוטמן:  אני לא שואל על רב אזורי

שמחה רוטמן:  אני שואל על רב יישוב אל מול רב שכונה

שמחה רוטמן:  לא רוצה לדעת על רב אזורי

יהודה חשאי: אותו דבר

שמעון אלמליח: כשאומרים "כושר" זו פיסת נייר 4A, מכתב

שמחה רוטמן: יש הבדל בין כושר לרב שכונה לרב יישוב?     

שמעון אלמליח: כן

שמעון אלמליח:  במכתב מצוין שם הרב, תעודת זהות שלו וכתוב "כשיר לכהן כרב שכונה", "כשיר לכהן כרב מושב", "כשיר לכהן כרב עיר"

שמעון אלמליח:  זה ההבדל

שמחה רוטמן: זו לא השאלה, כי השאלה היא לא מה יהיה השוני בדף 4A, עם כל הכבוד, אלא השאלה היא מה הדרישות השונות

שמעון אלמליח: כמו שאמר יהודה, שישה מבחנים, תשעה מבחנים

שמחה רוטמן: אתה אומר שאין הבדל בין רב יישוב לרב שכונה

שמעון אלמליח: יש הבדל

שמחה רוטמן: אפשר לקבל תשובה ברורה לשאלה הזאת?     

נאור שירי: אתה יודע למה הבלבול?     

שמחה רוטמן: כי אין חוק

נאור שירי: בדיוק

נאור שירי:  כי אף אחד לא יודע מה תפקידו של רב, אז אחד אומר שישה מבחנים, תשעה מבחנים

נאור שירי:  אף אחד לא יודע מה יש במבחנים האלה

נאור שירי:  זו הזיה

שמחה רוטמן: חברים, אנחנו לא בחילופי דעות

שמחה רוטמן:  יש פה מנכ"ל משרד שצריך לתת לי תשובה, יש פה ארגוני רבנים שיכולים לתת תשובה

שמחה רוטמן:  אני מנסה להבין האם יש הבדל במבחנים או בדרישות, לא בדף 4A, בין רב יישוב לרב שכונה

שמעון אלמליח: בהחלטת מועצת הרבנות לישראל מוגדר שרב מושב למשל יצטרך בתוך שישה המבחנים מצוות התלויות בארץ, ורב שכונה לא צריך מצוות התלויות בארץ

שמעון אלמליח:  הוא צריך עירובין ומקוואות, הוא צריך משהו אחר

גילה פינקלשטיין: רב שכונה ורב יישוב צריכים שניהם לעבור שש בחינות

גילה פינקלשטיין:  שניהם עוברים הלכות שבת, איסור והיתר ונידה

גילה פינקלשטיין:  אלה שלושה מבחני חובה

גילה פינקלשטיין:  לרב יישוב יש עוד שלושה מבחני חובה, אבלות, חופה וקידושין, ולרב שכונה יש שלוש בחינות שהוא יכול לבחור ממאגר רחב של בחינות

גילה פינקלשטיין:  זה ההבדל

שמחה רוטמן: ומצוות התלויות בארץ?     

גילה פינקלשטיין: הוא חייב

שמעון אלמליח: יש החלטת מועצת על זה

שמעון אלמליח:  הייתי שותף להחלטה

שמחה רוטמן: זאת אומרת, יש הבדלים ביניהם

שמחה רוטמן:  הרב פכטר, יכול להיות שאתה עשית את המבחנים שמספיקים גם וגם

שמחה רוטמן:  כלומר, יכול להיות מצב של גם וגם, אבל זה לא אוטומטית שכל רב שכונה כשיר כרב יישוב

שמחה רוטמן:  אני מניח שזה כן עובד הפוך

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, הכשירים לכהן כרב יישוב גם כשירים לכהן כרב שכונה

אלעזר שטרן: זה כן מעורר שאלה, אבל לא כל כך לגבי המבחנים כמו לגבי הנושא של התצהיר כלפי הרבנות הראשית

אלעזר שטרן:  אני שואל האם היום רב יישוב צריך לחתום על תצהיר מחויבות, כן או לא

יהודה חשאי: כן

גלעד קריב: משהו שאני לא מקבל עליו תשובה

גלעד קריב:  אני בכוונה לא מדבר כרגע על הזרמים הליברליים

גלעד קריב:  אני מדבר על סיטואציה שאני חושב - - -      

שמחה רוטמן: יושב פה רב שהוא שייך יחסית לקצה הליברלי של האורתודוכסיה והוא קיבל כושר רב שכונה ואפילו יותר מזה לדעתי

עידו פכטר: לפני 16 שנה

יוליה מלינובסקי: היום הוא היה מקבל את זה? זאת השאלה

יוליה מלינובסקי:  יש השתלטות קיצונית על הרבנות

יוליה מלינובסקי:  היום הרב קוק לא היה מקבל

גלעד קריב: מכיוון שהסעיפים של רב יישוב, ואני מניח שנראה את זה גם ברב שכונה, מחזירים אותנו לסעיף 6 בחוק, ובעצם מחילים את הדרישות של סעיף 6 גם לגבי רבני יישובים - - -      

שמחה רוטמן: הם אומרים לך שבפרקטיקה זה מה שקיים

גלעד קריב: עם כל הכבוד לזה שזה קיים בפרקטיקה, אתה לא יכול לאחוז את החבל בשני קצותיו

שמחה רוטמן: אני מסכים איתך

שמחה רוטמן:  אבל אני מסביר לך שאני לא רואה טעם ענייני להבדיל ביניהם

שמחה רוטמן:  אתה רוצה להציע טעם ענייני, תציע טעם ענייני להבדיל ביניהם

גלעד קריב: אני שב ואומר, אני מוכן לקבל את זה לגבי רב עיר

גלעד קריב:  גם שם הדבר לא פשוט

גלעד קריב:  אבל החוק מגדיר את רב העיר בצורה מאוד ברורה בגלל סמכויותיו

גלעד קריב:  בפועל רבני הערים הרבה פעמים בתחומים סטטוטוריים - - -      

שמחה רוטמן: אבל גם רבני יישובים

גלעד קריב: לא

שמחה רוטמן: רב יישוב נותן כשרות? במקום שנעשה התנצחות ריקה, בוא נדבר לגופו של עניין

גלעד קריב: לגופו של עניין, הורדתם את סעיף הכפיפות כי אמרתם שיש איתו בעיות

שמחה רוטמן: אתה אמרת שיש איתו בעיות

שמחה רוטמן:  מה שאתה אומר, אנחנו מקשיבים

שמחה רוטמן:  שים לב, לכל אורך העניין

שמחה רוטמן:  אבל לכל כלל יש יוצא מהכלל

גלעד קריב: תראו מה קורה

גלעד קריב:  הורדתם את סעיף הכפיפות

גלעד קריב:  בסעיף 6 אתם דורשים מעבר לבחינות: הצהיר והתחייב בכתב כי יקיים את החלטות מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן: בוא לא נחזור לדיונים שכבר עשינו

שמחה רוטמן:  דיברת על הסעיף הזה בלבד שלוש פעמים

שמחה רוטמן:  אני נותן לך תשובות, אתה לא אוהב אותן

גלעד קריב: רב שיפסוק לבן יישובו שמותר לו לעלות להר הבית

גלעד קריב:  אפשר לקחת ממנו את הכשירות על פי הסעיף הזה? כן או לא?     

שמחה רוטמן: שאלת את אותה שאלה, כמעט מילה במילה, בסעיף 6

שמחה רוטמן:  לכן אמרתי לך, אם אתה רוצה לנהל דיון כל פעם מחדש על סעיף 6, אני לא חושב שזו דרך יעילה לנהל את הדיון

שמחה רוטמן:  גם לא על הסוגיות העקרוניות שהחוק הזה מעלה

שמחה רוטמן:  אם אתה אומר לי שיש ברב יישוב משהו מהותי – קודם העלית טענה על הקשר לקהילה

שמחה רוטמן:  אני חולק על הדבר הזה

שמחה רוטמן:  אני חושב שגם לרב יישוב וגם לרב עיר וגם לרב שכונה וגם לרב אזורי ברמות שונות יש גם אלמנט של קשר לקהילה, גם אלמנט של הספקת שירותי דת, גם אלמנט של קשר לרבנות הראשית, גם אלמנט של חיבור למוסד הרב ההיסטורי הידוע בעם היהודי

שמחה רוטמן:  כל האלמנטים האלה קיימים אצל כולם

שמחה רוטמן:  אתה יכול להגיד, ואני אסכים איתך, שאצל רב יישוב הדומיננטיות של מצוות התלויות בארץ יותר חזקה, הדומיננטיות של קשר לקהילה יותר חזקה, ואתה צודק

שמחה רוטמן:  ולכן הרכב הגוף הבוחר שונה, ולכן אני אומר שבניגוד לרב עיר אם היישוב לא מבקש לא יהיה לו רב

שמחה רוטמן:  אנחנו לא נכפה רב על יישוב שלא רוצה

שמחה רוטמן:  אני עצמי דיברתי בדיונים הקודמים על אפשרות של מקרים מסוימים של הדחה של רב יישוב בגלל הקשר המיוחד שנדרש בינו לבין קהילה, והקהילה משתנה

שמחה רוטמן:  אני מסכים איתך שיש הבדלים

שמחה רוטמן:  אבל ארבעה העקרונות הללו שדיברנו שצריכים לבוא לידי ביטוי בכל רב, זו עמדה

שמחה רוטמן:  אתה חולק עליה, זה בסדר, זה לגיטימי, אבל אי אפשר שבכל סעיף המחלוקת הזאת תעלה מחדש כאילו לא דנו בה אף פעם

גלעד קריב: אני אומר באילו שני דברים אני לא מסכים עם ההצגה שלך

גלעד קריב:  ברגע שבניתם כאן הצעת חוק שעוברת על תהליכים של מינוי ובחירה של רבני עיר, ואחרי זה עוברת לרבני יישוב ובסוף מגיעה לרבני שכונה, הדיון צריך להיפתח מכיוון שיש הבדל בין תפקידי רב עיר, רב יישוב ורב שכונה

גלעד קריב:  דבר שני, עם כל הכבוד, מוציאים כאן חקיקה, החקיקה הזאת עומדת בפני עצמה, אבל גם משתרגת בתוך המערך החקיקתי הכולל של מדינה

גלעד קריב:  אני רוצה לשאול את אדוני היושב-ראש גם כמציע החוק וגם בגלל בקיאותך, האם אתה מכיר מנגנון דומה בנוף השירות הציבורי במדינת ישראל? אל תאמר לי בבקשה שרב זה תפקיד ייחודי, כי אני יודע שרב זה תפקיד ייחודי

גלעד קריב:  אני עדיין שואל אותך האם אתה מכיר עוד מנגנון דומה שבו אדם צריך לחתום על תצהיר שהוא יקיים את ההחלטות של גוף?      

שמחה רוטמן: שאלת שלוש, ארבע, חמש, שש, עשר פעמים, ועניתי לך על השאלה הזאת ספציפית חמש פעמים לאורך החקיקה

שמחה רוטמן:  התשובה לא מצאה בעיניך, צר לי, אבל אל תהיה לא ישר להגיד שלא עניתי

גלעד קריב: שמחה, חלק גדול ממה שאני עושה איתך זו התנצחות לשם התנצחות, כי כל אחד והנאותיו המוזרות

שמחה רוטמן: אז תמצא לעצמך הנאות מוזרות אחרות בבקשה, ואל תספר לי עליהן אם אתה יכול

גלעד קריב: אתה לא עונה לי

גלעד קריב:  אני רוצה לשאול את השאלה הבאה, עניינית

גלעד קריב:  יש מחלוקת גדולה שאני מכבד לגבי סיטואציה למשל של העלאת נשים לתורה במניינים אורתודוכסיים

שמחה רוטמן: שאלת את השאלה הזאת

שמחה רוטמן:  למה אתה סתם אומר שלא שאלת את השאלה הזאת?     

גלעד קריב: אני רוצה לשאול אותך, ותענה לי בבקשה עוד פעם

גלעד קריב:  אני שמח שאתה סבלני כל כך היום

גלעד קריב:  אין היום החלטה של הרבנות הראשית בסוגיה הלכתית מסוימת שיש בתוך הציבור האורתודוכסי מחלוקת, אבל אין החלטה של הרבנות הראשית

שמחה רוטמן: מחר היה תקבל, האם זה יחייב?     

גלעד קריב: לא רק האם זה יחייב

גלעד קריב:  האם לשיטתך אפשר לקחת את הכשירות לרב? זו שאלה משפטית

שמחה רוטמן: זו אותה שאלה בדיוק

שמחה רוטמן:  מותר לי לענות?      

נאור שירי: יש לי שאלה שאני מתאפק כבר 10 דקות מלשאול

גלעד קריב: מה תפקידו של רב

נאור שירי: לא, ויתרתי עליה

שמחה רוטמן: התשובה היא מאוד פשוטה

שמחה רוטמן:  כל זמן שמדינת ישראל החליטה – יש לי תחושה שאתה לא אוהב את ההחלטה הזאת – שיש רבנות ראשית במדינה, שמדינת ישראל מכירה ברבנות הראשית הקיימת, אתה יכול לקרוא לזה סטטוס קוו, אתה יכול לקרוא לזה הכרה בתפיסה השלטת ברוב העם היהודי בישראל או לא, תשאל מאיזו סיבה שאתה רוצה, הרבנות הראשית יכולה גם להעניק וגם לקחת כושר לרב על פי שיקול דעתה ההלכתי התורני

שמחה רוטמן:  אני לא מתערב בשיקול דעתה ההלכתי התורני של מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  האם זה אומר שמחר בבוקר מועצת הרבנות הראשית יכולה לנקוט עמדה יותר סובלנית או פחות סובלנית? בוודאי שהיא יכולה

שמחה רוטמן:  האם אני אהיה שמח שהיא תתחיל לשלול כושר רב עיר או רב שכונה או רב יישוב בהקשר הזה? אין שאלה ואין פער בין סוגי הרבנים השונים, ולכן אני לא רוצה לעורר את הדיון הזה כל פעם שאנחנו נדבר עליו, כי זו אותה שאלה שחוזרת על עצמה באותו מבנה בדיוק

שמחה רוטמן:  האם אני רוצה שהם יתחילו להשתמש בסמכות הזאת? אני קורא לפעמים את תשובותיו ההלכתיות של הרב עידו פכטר, ואת מעט השערות שיש לי אני מרגיש לפעמים שאני צריך לתלוש, כי אני לא מסכים איתו מאוד

שמחה רוטמן:  ולפעמים אני קורא את הדברים שהוא כותב ואני אומר: הכפתור ופרח מאוד נהנה

שמחה רוטמן:  האם אני סבור שבגלל שיש לו תשובות שאני מתנגד להן בכל נימי נפשי צריך מחר בבוקר לשלול לו את הכושר? לא, אני לא חושב שצריך

שמחה רוטמן:  האם הוא סובר כמו רוב הרבנים שבמועצת הרבנות הראשית? לדעתי לא, ולדעתי גם הוא יסכים שעמדותיו אינן כעמדותיהם של רוב מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  האם הוא בגבולות הסובלנות של מועצת הרבנות הראשית? כן

שמחה רוטמן:  האם גם בסוגיה הזאת אני לא מתכנן כמחוקק להתערב לה? גם כן

שמחה רוטמן:  כי אם היא תחשוב מחר בבוקר שגבולות הסובלנות שלה עוברים במקום א' או במקום ב', בדיוק כשם שגם אם מחר בבוקר נתתי לבית המשפט העליון סמכות לדון לא בסבירות אבל בדברים אחרים, ומחר בבוקר אני רוצה שהוא יאמץ גישה יותר שמרנית ולא כל דבר שבעיניו לא מאה אחוז מדוקדק לו על מתחם המידתיות הוא יפסול את ההחלטה

שמחה רוטמן:  אבל האם השאלה איפה עובר הגבול הזה נמצאת בידיים שלו, כי כל זמן שהסמכות יושבת אצלו אז גם השאלה הזאת יושבת אצלו, ומהבחינה הזאת אין הבדל

שמחה רוטמן:  כל גוף שלטוני שקיבל סמכות, אז השאלה הזאת ספציפית עד איפה הוא מעביר את הקו כן או לא, איזו עבירה מצדיקה שלילת נהיגה, זה דבר שהקניתי אותו לרשות שלטונית מסוימת

שמחה רוטמן:  איזו עבירה מצדיקה לקיחת רכב כשנהג פרוע, נתתי את זה לקצין משטרה בעבירות מסוג מסוים

שמחה רוטמן:  אני חושב שתחום הריסון החקיקתי צריך להיות אל מול מועצת הרבנות הראשית הרבה יותר גדול מאשר כמעט כל גוף אחר במדינה בגלל ייחודיותו של תפקיד הרב, אבל במקרה הזה אתה אפילו לא מבקש שזה יהיה כמו כל גוף, אתה רוצה שיהיה להם פחות מכל גוף

גלעד קריב: אני רוצה שהרבנות הראשית תקבע סטנדרט של ידע הלכתי

שמחה רוטמן: אבל זה לא סטנדרט של ידע הלכתי

גלעד קריב: אתה מכיר מנגנון דומה בחוק? אני מבין הייחוד

שמחה רוטמן: לאור הייחוד לא

גלעד קריב: יש ועדה בוחרת

גלעד קריב:  יש פה כפל מנגנונים

שמחה רוטמן: לא, אין פה כפל מנגנונים, כי את הכפיפות ביטלתי

גלעד קריב: בסעיף (3) הכנסת את הכפיפות

גלעד קריב:  אתה עובד על הציבור? סעיף קטן (3) זה סעיף של כפיפות

שמחה רוטמן: בבקשה לא לחזור על דיונים שכבר קיימנו

שמחה רוטמן:  גלעד עושה את זה כל הזמן, זה סתם

גלעד קריב: אלה הערות ענייניות

גלעד קריב:  אנחנו חושבים שברבני יישוב ושכונות אסור להכניס לרבנות הראשית את היכולת לשלוט

שמחה רוטמן: יוליה, בבקשה

יוליה מלינובסקי: כפי שאומרים, 70 פנים לתורה

יוליה מלינובסקי:  אנחנו יודעים שכאשר נכנסים הזרמים הקיצוניים למועצת הרבנות והרבנים הראשיים יכולים לחשוב כך ואחר כך אחרת, אותו רב שאתה הסכמת איתו פעם ועכשיו אתה לא מסכים – על מי דיברת אדוני היושב-ראש? אתה תולש את מעט השערות שלך

יוליה מלינובסקי:  אנחנו חייבים לתת מגוון דעות

יוליה מלינובסקי:  רב זה גם מקצוע, עזבו רגע ייחודיות שזה רוחני ועניינים

יוליה מלינובסקי:  אדם הולך לעבוד ומקבל משכורת, זה המקצוע שלו, בזה הוא עובד, נכון? אם הוא עושה את זה מטעמי רוחניות, שיעשה את זה בהתנדבות ולא יקבל כסף

יוליה מלינובסקי:  ברגע שהוא מתמנה למשרה, חלים עליו כללים של עובד מדינה, הוא עובד ציבור, הוא לא יכול לעשות מה שבא לו, הוא חייב להתנהל לפי הגבולות

יוליה מלינובסקי:  ואז אתה אומר שתנאי הכשירות יהיו כפופים להחלטות של מועצת הרבנות הראשית

יוליה מלינובסקי:  אם עכשיו או מחר או מחרתיים ישתלטו שם גורמים קיצוניים, אז האנשים שיחשבו אחרת – כי זו לא מתמטיקה, צריך איזשהו מבחן אוניברסלי מי יכול להיות, מי עומד בסטנדרט

יוליה מלינובסקי:  כי אחרת אתה תיתן את המינויים האלה וההסכמות האלה לזרמים קיצוניים

שמחה רוטמן: ואם זה יינתן לזרמים ליברליים?     

נאור שירי: השם ישמרנו

יוליה מלינובסקי: אתה צודק

שמחה רוטמן: ולכן מי שצריך לקבוע אם היהדות תהיה ליברלית או קיצונית זה המחוקק, זה את ואני

יוליה מלינובסקי: אנחנו לא רוצים שאף אחד לא יקבע שיהיה איזשהו סטנדרט

נאור שירי: למה שלא הציבור שצורך את השירות הזה יקבע?     

יוליה מלינובסקי: אנחנו מדברים על הסטנדרט מי יכול להיות כשיר

יוליה מלינובסקי:  כמו עורכי דין, נכון? זה חשוב מאוד, כי מחר יהיו לך רבנים מחסידויות שלא יתאימו לליטאים ששולטים כרגע, ומחרתיים יהיו לך רבנים אורתודוכסים אבל יותר מדי ליברליים במסגרת האורתודוכסים, ואלה יחליטו שהם לא מתאימים ולא ימנו אותם

יוליה מלינובסקי:  ובעוד מאה שנה תהיה לך פה שליטה של הרפורמים

יוליה מלינובסקי:  מה תעשה?       

יהודה חשאי: משיח

שמחה רוטמן: זה נושא חשוב שדיברנו עליו באריכות

שמחה רוטמן:  תודה רבה

יוליה מלינובסקי: אתה משרת גם אותי כאישה חילונית

נאור שירי: אני רוצה להבין את העניין של הרוב והוועדה הבוחרת

נאור שירי:  יש להם נציגי ממשלה במידה ויש ועדה קרואה

נאור שירי:  אני לא יודע מי ממנה אותם

יוליה מלינובסקי: ההתנשאות הזאת – מי האדון שדיבר איתי עכשיו? קיבלתי פה הערה: מה היא מדברת? מה היא מבינה בזה? אני רוצה לדעת מי הדובר

שלמה בן עזרא: שלמה בן עזרא

יוליה מלינובסקי: זה שמתפלל עם אריה דרעי כל יום, נכון?     

שמחה רוטמן: את לא ברשות דיבור, אני לא מבין מה קורה פה

יוליה מלינובסקי: החבר הקרוב והמקורב שלא מזמן קיבל מינוי

יוליה מלינובסקי:  יפה

שמחה רוטמן: יש שני נציגים של המועצה האזורית, אחת מהם אישה

שמחה רוטמן:  יש נציג מועצה דתית

יוליה מלינובסקי: אתה משרת את כל הציבור של מזכרת בתיה, גם חילוניים, גם דתיים

יהודה חשאי: יוליה, הוא לא ממזכרת בתיה

יוליה מלינובסקי: מה אני מבינה בזה? מבינה ועוד איך

יוליה מלינובסקי:  אני חברת כנסת, יושב כאן מישהו ונותן לי הערות, מה את מבינה בזה? למה אתה לא מגנה אותו?      

שמחה רוטמן: יוליה, אני קורא אותך לסדר

שמחה רוטמן:  תפסיקי לצעוק עליי

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  בזמן שנאור ושירי ואני דיברנו בינינו, את המשכת לנהל שיחת צד

שמחה רוטמן:  לא הקשבתי לא לך ולא לו, ולכן אני לא מגנה לא אותך ולא אותו

שמחה רוטמן:  אין לי מושג מה את אמרת לו ואין לי מושג מה הוא אמר לך

יוליה מלינובסקי: אני לא אמרתי לו כלום

שמחה רוטמן: זה גם לא מעניין אותי, כי את דיברת לא ברשות דיבור

שמחה רוטמן:  הייתי באמצע לדבר עם נאור, ואת ממשיכה לדבר כאילו לא קרה שום דבר

שמחה רוטמן:  מה קורה פה?     

יוליה מלינובסקי: יושב פה אדם ומעיר הערות בגסות רוח ואתה לא מגנה אותו? יפה

שמחה רוטמן: יוליה, תודה

שמחה רוטמן:  שלום

גלעד קריב: יוליה, כשקיללו אותי פה אני בסוף נזרקתי מהחדר

יוליה מלינובסקי: כן, יש פה עליונות של רבנים ולמקורבים של אריה דרעי

שמחה רוטמן: לשאלתך, כשיש יו"ר שהוא ממונה, בהנחה שאתה רוצה לבחור אותו - - -      

נאור שירי: זה 3(1)

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  כשיש יו"ר ממונה, וגם אם אתה רוצה לספור אותו כנציג השר, אז יש שניים-שניים

נאור שירי: מי ממנה? השר

נאור שירי:  איך שניים-שניים?     

שמחה רוטמן: כי יש נציג שר ויש נציג מועצה דתית ממונה שאתה טוען שהוא שר, וכנגדו יש שני נציגי מועצה אזורית

שמחה רוטמן:  אז זה שניים-שניים

נאור שירי: שמחה, אני לא יודע מי ממנה אותם, אני שואל

שמחה רוטמן: המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  הנציגים שלה, כן

עידו פכטר: אדוני היושב-ראש, עוד לא קיבלתי תשובה על מה ששאלתי קודם ואני חושב שזה עניין עקרוני

עידו פכטר:  האם אני היום כ"יורה יורה" - - -      

שמחה רוטמן: אתה כן קיבלת תשובה

נאור שירי: מה זה "יורה יורה"?      

עידו פכטר: זו הסמכה לרבנות הבסיסית על שישה מבחנים

עידו פכטר:  זה תקף לשכונה וליישוב

שמחה רוטמן: התשובה שקיבלת פה הייתה שונה

עידו פכטר: שאלתי אם אני עשיתי את ההסמכה הזאת לפני 16 שנה, לא חתמתי על שום תצהיר כשקיבלתי, קיבלתי תעודת כושר מהרב שלמה עמר

עידו פכטר:  האם היום כשאני רוצה להתמנות לרב יישוב, אחרי שיש לי את הכשירות, אתם עכשיו מחייבים אותי לחתום על תצהיר נאמנות למועצת הרבנות הראשית?     

יהודה חשאי: עברת את המבחנים ממועצת הרבנות הראשית או שעברת מבחנים והלכת לרב עמר וקיבלת הסמכה?     

שמחה רוטמן: יש לך תעודה מהרבנות הראשית שאתה כשיר לרב שכונה?     

יהודה חשאי: כבוד היושב-ראש, בכוונה דייקתי

יהודה חשאי:  האם עברת את המבחנים במסגרת מועצת הרבנות?      

עידו פכטר: כן, בוודאי

עידו פכטר:  שישה מבחנים

עידו פכטר:  קיבלתי תעודת כושר מהרב שלמה עמר

שמחה רוטמן: השאלה היא האם יש לך מסמך ממועצת הרבנות הראשית שאומר שאתה כשיר לרב שכונה

עידו פכטר: כן, הרב שלמה עמר חתום על זה

שמחה רוטמן: זה שהרב שלמה עמר חתום זה לא אומר

עידו פכטר: נשיא מועצת הרבנות הראשית

יוליה מלינובסקי: יש פה דיון האם אדוני עבר כבר למבשרת ציון או עדיין גר בירושלים

שמחה רוטמן: יוליה, למה אי אפשר לנהל פה דיון? למה את מפריעה לנהל דיון?     

יוליה מלינובסקי: אני לא מפריעה לך

יוליה מלינובסקי:  מי שמפריע לך זה אנשים אחרים

שמחה רוטמן: אם יש לך תעודת כושר ממועצת הרבנות הראשית לכהן כרב שכונה, אתה כשיר לרב שכונה

שמחה רוטמן:  אם יש לך תעודת כושר ממועצת הרבנות הראשית לרב יישוב, אתה כשיר לרב יישוב

עידו פכטר: שאלתי, האם היום כשאני הולך להתמנות לרב יישוב מסוים אני צריך לחתום על תצהיר שמחייב אותי להיות נאמן?     

שמחה רוטמן: אם אין לך תעודת כושר, התשובה היא כן

עידו פכטר: יש לי תעודת כושר מלפני 16 שנה

יהודה חשאי: אין קשר בין המבחנים לבין הכשירות

עידו פכטר: קיבלתי תעודת כושר

שמחה רוטמן: השאלה היא מאוד פשוטה

שמחה רוטמן:  אדוני מנכ"ל המשרד, מי שקיבל תעודת כושר לרב מושב לפי הנוהל הקיים, הוא צריך עוד פעם לעבור מבחנים או שהוא צריך עוד פעם לעשות מבחן בעל פה? הוא צריך עוד פעם להסדיר את התעודה לפי החוק הקיים? זה במסגרת הוראות המעבר

יהודה חשאי: יש חוזרים בנושא הזה

יהודה חשאי:  אני אבדוק את הנושא ואחזור עם תשובה

גלעד קריב: אפשר להוסיף על השאלה?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  תעביר שאלה בכתב אם תחשוב שמה שאני אומר עכשיו לא ממצה את מה שצריך פה בדיון

שמחה רוטמן:  תפסיק לנהל אותי

גלעד קריב: אף אחד לא מנהל אותך

גלעד קריב:  אתה לא בר ניהול

שמחה רוטמן: אני שואל שאלה פשוטה, ואת זה אני מבקש לברר

שמחה רוטמן:  הרב פינדרוס ויוליה, אתם מדברים קרוב למיקרופון וזה מפריע

נאור שירי: הרב פינדרוס הוא רב שכונתי או אזורי?      

שמחה רוטמן: הרב נאור, די

נאור שירי: אני תוהה מה יהיה עם אוכלוסיית הלהט"ב ברגע שאתה תהיה רב שכונתי

נאור שירי:  כי אולי תתחיל לטהר בתים

יצחק פינדרוס: אם אתה תהיה רב מה תעשה איתם? הגעת במצב רוח טוב היום

שמחה רוטמן: לפי מה שנאמר פה קודם לכן, גם היום מי שמבקש תעודת כושר חותם תצהיר

קריאה: לא

שמחה רוטמן: אתה אומר לא, הם אמרו כן

שמחה רוטמן:  שלוש פעמים אתה אמרת לא, שלוש פעמים הם אמרו כן

שמחה רוטמן:  אתה לא אוהב את התשובה, מה לעשות, יש לי רק ממשלה אחת במדינה הזאת, ואתה לא חלק ממנה

יהודה חשאי: הוא לא בא לכהן

שמחה רוטמן: אדוני המנכ"ל, אני צריך תשובה ממך

שמחה רוטמן:  למיטב ידיעתי היום, מי שרוצה להתמודד לתפקיד רב יישוב או רב מושב, רב שכונה זה פחות רלוונטי, היום צריך תעודת כושר מעודכנת

שמחה רוטמן:  זה שהוא עשה מבחנים בעבר או שיש לו מכתב מהרב עמר זה לא עוזר לו, הוא צריך לעבור את התהליך והפרוצדורה שקיימת היום במועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  האם הבנתי נכון?     

יהודה חשאי: אני לא יודע לומר את הדבר הזה במדויק

יהודה חשאי:  אמרתי, יש המון חוזרי מנכ"ל ונהלים של הרבנות

יהודה חשאי:  תוך כדי שאנחנו מדברים קיבלתי חלק

יהודה חשאי:  אבדוק ואחזור אליכם

שמחה רוטמן: אני מבקש שלדיון הבא, שיהיה ביום רביעי, תסביר לנו האם אנחנו צריכים לייצר הוראת מעבר של תעודת הכשירות הקיימת היום לפי הדין הקיים, האם היא עוברת, האם היא מוכרת גם לעניין החוק הנוכחי

גלעד קריב: אפשר להוסיף על זה שאלה? לדעתי לשם כיוון הרב פכטר

גלעד קריב:  אני מבין שיש סוגיה אחת, שהיא סוגיית הוראת המעבר

גלעד קריב:  היא קיימת בהרבה חוקים

גלעד קריב:  אני רוצה לשאול את חברי הכנסת המציעים בראש ובראשונה

גלעד קריב:  אדם עבר את הבחינות של הרבנות הראשית והוא עמד בתנאי שהוא סעיף קטן (2) לעניין רבנות יישוב

שמחה רוטמן: אבל רבנות יישוב זה לא רק מבחנים

שמחה רוטמן:  הוא קיבל ביד תעודה שכתוב עליה: כשר לכהן כרב מושב

גלעד קריב: בסדר גמור

גלעד קריב:  חלפו עשר שנים, הוא לא עשה עם התעודה הזאת שום דבר, והאדם עכשיו רוצה להתמודד על כהונת הרב של קיבוץ סעד

גלעד קריב:  האם הוא יידרש למשהו נוסף? במבחנים הבנתי שלא

שמחה רוטמן: אני רוצה לדעת מה המצב הקיים היום

שמחה רוטמן:  דבר שני, האם לתעודת כשירות היום יש איזשהו תוקף, האם מישהו שבא היום עם תעודה ישנה מתבקש להמציא תעודה חדשה כפרקטיקה

שמחה רוטמן:  ואם לא, אז אני לא רוצה שהחוק הזה ייצר דרישה כזאת חדשה

שמחה רוטמן:  זה הכול, מאוד פשוט

גלעד קריב: אפשר לשאול את אדוני שאלה משפטית?     

שמחה רוטמן: אני לא משפטן

גלעד קריב: אתה משפטן, השאלה אם אתה משפטן טוב או לא זו סוגיה אחרת

יצחק פינדרוס: אני לא הייתי מתגאה בזה

נאור שירי: איך פינדרוס תמיד יודע להגיד את המשפט הנכון

נאור שירי:  לא הייתי מתגאה בזה

נאור שירי:  במה היית מתגאה? אגב גאים

גלעד קריב: הרב טאו כבר התעלה עליו

שמחה רוטמן: אני לא מבין את מושב הלצים שאתה פותח פה, נאור

נאור שירי: מושב לצים? אתה יודע כמה דברים אני לא מבין פה?     

יצחק פינדרוס: הוא מבצע את תפקידו בכנסת כהלכה

נאור שירי: אני לא מבין מה אנחנו עושים בפגרה בדיון בחוק הזה

נאור שירי:  דווקא עכשיו, בגלל שאמרת, דווקא אני אבוא

גלעד קריב: מעולם נאור לא התעניין במוסד הרבנות

נאור שירי: אני לומד הרבה

נאור שירי:  בטח על החוויה הרוחנית שחסרה לי בהוד השרון

שמחה רוטמן: נאור, אני קורא אותך לסדר

גלעד קריב: אדוני, אני רוצה לשאול שאלה

גלעד קריב:  אתה דיברת בהרחבה לפני שלוש ישיבות על ייסוד של שני מסלולים אתיים משמעתיים

גלעד קריב:  דיברת על נציב תלונות ודין משמעתי, ואני תמכתי בעמדה שזה כפל מסלולים ראוי מאוד

גלעד קריב:  נובע שיש פה עוד מסלול משמעתי לשיטתך במובן הזה בסעיף הזה, מכיוון שהגוף שנותן תעודת כשירות הוא גוף שיכול ליטול גם את הכשירות

גלעד קריב:  לכן אני רוצה להבין את כוונתך ואת כוונתו של חבר הכנסת מלול

גלעד קריב:  האם יכולה להיות סיטואציה שבה מועצת הרבנות הראשית אומרת: אני נתתי לפלוני כשירות?      

שמחה רוטמן: זה קשור לסעיפי ההדחה שנדון בהם בהרחבה כשנגיע אליהם

שמחה רוטמן:  ואם יום אחד תתנו לי להתקדם אז נגיע אליהם

גלעד קריב: אני מבקש פה הבהרה האם למועצה מותר ליטול כשירות

איתיאל גליקסברג: אני רב שכונה בגבעתיים

איתיאל גליקסברג:  יש מסמך מסודר של הרבנות הראשית של מדרג הבחינות

איתיאל גליקסברג:  שכחתי להביא את זה היום

איתיאל גליקסברג:  זה מה שאתה מחפש

שמחה רוטמן: אני לא מחפש

שמחה רוטמן:  אני משאיר את זה לשיקול דעת הרבנות

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  אלעזר, סעיף 17, בבקשה

אלעזר שטרן: הודעה על הצורך בבחירת רבנים ליישוב ולמועצה אזורית

אלעזר שטרן:  (א) השר רשאי לקבוע, בהתאם למאפייני היישוב או המועצה האזורית והרכב אוכלוסיותיהם, כי יש לבחור רב ליישוב או רב אחד או יותר למועצה אזורית, ולקיים הליך לבחירתו, משהתקיים אחד מאלה: (1) נפסקה כהונתו של רב יישוב או רב אזורי מכהן, או שהרבה המכהן צפוי לפרוש מכהונתו במהלך ששת החודשים הקרובים או הודיע על פרישתו לאחר בחירת רב במקומו, והמועצה הדתית או המועצה האזורית או ועד היישוב, לפי העניין, לא הביעו את התנגדותם לאיוש המשרה; (2) ביישוב או במועצה האזורית לא מכהן רב והתקבלה בקשת המועצה הדתית או המועצה האזורית לבחור רב אזורי, או בקשת הוועד המקומי לבחור רב יישוב, וניתנה הסכמת שר האוצר לעניין תקצוב המשרה; (ג) רב יישוב ורב אזורי יכהנו במשרה מלאה ושכרם ישולם באמצעות המועצה הדתית או המועצה האזורית ויתוקצב על ידי המשרד לשירותי דת; (ד) הודעת השר כאמור בסעיף קטן (א), תפורסם ברשומות; (ה) עם פרסום ההודעה לפי סעיף קטן (ד) יודיע השר לגופים המנויים בסעיף 16(א) ו-(ב) בהתאמה, כי עליהם לבחור נציגים לוועדה הבוחרת

אלעזר שטרן:       כמה הערות

אלעזר שטרן:  לגבי סעיף קטן (א) לעניין רב אזורי חודד שזה יכול להיות רב אזורי אחד או יותר

אלעזר שטרן:   השאלה האם יש כוונה או יש איזשהו מפתח שאמור להיות

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, האם יכולים להיות עשרה רבנים אזוריים? יש פה פשוט פתיחת פתח ואנחנו לא יודעים מה הגדר שלו, אז השאלה אם אפשר להסמיך את השר לקבוע איזשהו מפתח, איזשהו מדרג, כי ברגע שאומרים אחד או יותר זה גם יכול להיות חמישה

נאור שירי: סמוך עליו

שמחה רוטמן: זה לא סמוך עליו, זה המועצה האזורית צריכה לבקש

נאור שירי: או המועצה הדתית רשאית לבקש

יצחק פינדרוס: אני שואל שאלה ברמה הפרקטית

יצחק פינדרוס:  מועצה אזורית שהיא חולשת על אזור מאוד גדול ורחב, בחקיקה הראשית למה אתה לא נותן אפשרות? בסוף אני מסכים שיש תקנות, אבל אני שואל למה בחקיקה הראשית לא לתת אפשרות?     

אלעזר שטרן: לא אמרתי שאי אפשר לתת, אני רק שואל

אלעזר שטרן:  לכן אמרתי, אולי זה דבר שמתאים

נאור שירי: קח את מטה יהודה, שיש לך את צור הדסה מצד אחד

נאור שירי: צור הדסה כבר לא במטה יהודה

נאור שירי:  היא מועצה נפרדת

נאור שירי:  קח את מועצה אזורית תמר, זה יעזור לך כמשל טוב

יצחק פינדרוס: רוצים למנות רב ספרדי ורב אשכנזי, ויש גם תימנים, רוצים למנות גם רב תימני

יצחק פינדרוס:  השאלה למה לא לתת את האפשרות הזאת, ואחר כך בתקנות כמובן כמו בכל חקיקה

אלעזר שטרן: בעקבות הדברים של חבר הכנסת פינדרוס אני אחדד את השאלה

אלעזר שטרן:  לגבי רב עיר ההצעה קובעת קריטריון שמעל 50,000 אפשר למנות רב עיר שני

אלעזר שטרן:  החקיקה עצמה קובעת

אלעזר שטרן:  ופה יש איזושהי אמירה שאפשר אחד או יותר, זאת אומרת שאפשר גם שלושה או ארבעה

אלעזר שטרן:  יכול להיות שיש הצדקה, אני לא אומר שלא, אני רק שואל על הקריטריון

אלעזר שטרן:  אז פה אין קריטריון נוסף, והשאלה היא או לקבוע קריטריון או שאולי להסמיך את השר לקבוע איזשהו מפתח

יוליה מלינובסקי: מה אומר משרד הדתות?     

שמחה רוטמן: נמצא איתנו בזום ראש המועצה האזורית שפיר, אדיר נעמן, שהוא מייצג גם את השלטון האזורי בדיון הזה

שמחה רוטמן:  נשמח לשמוע את התייחסותו לסוגיות הללו

שמחה רוטמן:  אדיר, בבקשה

אדיר נעמן: שלום לכולם

אדיר נעמן:  כמייצג של השלטון האזורי חשוב לי לומר שמשרת הרב היא מאוד משמעותית ביישובים ובערים

אדיר נעמן:  חשוב לנו שהקשר בין הרב לבין הקהילה יהיה קשר הדוק, לא רק קשר מקצועי, לא רק קשר כשירותי, אלא גם קשר הדוק בהתאמה בין הרב לקהילה

אדיר נעמן:  ככזה המטרה שלנו והמשימה העיקרית שלנו היא לייצר מערכת, ועדה או פלטפורמה שבוחרת שהיא מחוברת לצרכים המקומיים ולתושבים עצמם

אדיר נעמן:  חשוב לי לשים דגש על כמה נקודות, כי על הוועדות ועל הרכב הוועדות דיברנו גם בסעיף 15 ונגענו גם בסעיף 14 והרחבנו עוד טיפה על הנושא של הכשירות וההתאמה בסעיף 16, ובכוונה לא נכנסתי לעניינים של סעיף 16 כי אני לא חושב שאנחנו כראשי רשויות צריכים בהכרח לטבול בדיון של הפלטפורמות המקצועיות כמו בחיבור או בוועדות עצמן בהרכב הבוחר

אדיר נעמן:       לגופו של עניין לסעיף 17 חשוב לי להעלות שתי נקודות

אדיר נעמן:  נקודה ראשונה, אנחנו רוצים ומבקשים שהתהליך יותנע על ידי המועצות האזוריות, קרי הרשויות המקומיות או הערים, ולא על ידי משרד הממשלה, כמו שאמר היושב-ראש

אדיר נעמן:  למה זה חשוב? כי הרי כן נתנו לנו את האפשרות להתנגד להתנעת תהליך כזה מצד השר

אדיר נעמן:  מכיוון שהתהליך הוא תהליך מאוד רגיש קהילתית, ואפילו טיפה פוליטית, יכול להיות שעצם הדיון הוא לא העיתוי המתאים עבור הרשות או המועצה המקומית

שמחה רוטמן: אתה אומר שגם לסעיף 17(א)(1) שזה יהיה לא רק לא הביעו את התנגדותם, אלא יהיה התקבלה בקשה

אדיר נעמן: כן

שמחה רוטמן: אוקיי

שמחה רוטמן:  נרשום

אדיר נעמן: הערה שנייה וחשובה זה לגבי הנושא של המימון והתקצוב

שמחה רוטמן: שזה סעיף שאומר: רב יישוב ורב אזורי יכהנו במשרה מלאה ושכרם ישולם באמצעות המועצה הדתית או המועצה האזורית ויתוקצב על ידי המשרד לשירותי דת

אדיר נעמן: נכון

שמחה רוטמן: אז זה מקובל עליך

אדיר נעמן: כן

אדיר נעמן:  חשוב לי שיהיה תקציב ייעודי לטובת העניין ולא רק אישור תקציבי

אדיר נעמן:  חשוב לי שזה יעוגן

שמחה רוטמן: לגבי השאלה שנשאלה פה לגבי מספר הבנים באותה מועצה אזורית, קביעת מפתח, קביעת צורך

שמחה רוטמן:  אם האירוע עצמו, הייזום של הבקשה הוא בידיים שלכם, אתה חושב שצריך פה לייצר עוד חסם או עוד הגדרה, או בגלל המאפיינים של המועצה האזורית אין דרך לייצר פה איזשהו כלל אצבע?     

אדיר נעמן: הכי נכון שבכל יישוב תהיה לנו פונקציה רבנית

שמחה רוטמן: מעבר ליישובית

שמחה רוטמן:  היישובית זה ברור, זה מובן, ואתה גם כמועצה אזורית שכל היישובים שלהם דתיים בוודאי תעדיף שיהיו לך רבני יישובים ופחות תרגיש את הצורך גם ברב אזורי בהתאם

שמחה רוטמן:  עכשיו אני שואל אותך לא כראש המועצה שלך, אלא כנציג השלטון האזורי

שמחה רוטמן:  במועצות אזוריות גדולות שדובר עליהן שיש לפעמים צורך גם בגלל המרחק הגיאוגרפי וגם בגלל המאפיינים השונים של היישובים לפעמים יש צורך בכמה רבנים אזוריים ולא ברבני יישובים

אדיר נעמן: אני חושב שזה בדיוק מקופל בבקשה של הרשות המקומית

אדיר נעמן:  כשהרשות המקומית היא זו שפונה וזו שמבקשת, אז היא גם תצדיק את הבקשה למה היא צריכה

נאור שירי: אבל זה לא רק המועצה האזורית

נאור שירי:  זה גם המועצה הדתית

נאור שירי:  זה לא פוסל, זה או

שמחה רוטמן: אני חושב שפה כן אפשר לכתוב מועצה דתית למעט ממונה, לגבי בקשה

נאור שירי: למועצה האזורית בסוף יש מבט מעל כל היישוב, אז למה לא לתת להם את האפשרות הבלעדית ותוציא את המועצה הדתית?     

שמחה רוטמן: השאלה האם המועצה הדתית תבקש עצמאית בלי לדבר עם המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שסיטואציה כזאת היא אפשרית

נאור שירי: אתה מייצר בהגדרה, במקום שיהיה שיתוף פעולה, לפעמים אולי התנגשות

יצחק פינדרוס: יש שתי אפשרויות למועצה דתית

יצחק פינדרוס:  יש מועצה שהיא כמועצה ממונה ואז זה בעצם נציג השר

נאור שירי: ממונה אני שם בצד

יצחק פינדרוס: אבל יש מועצה דתית נבחרת, ואז היא זרוע ארוכה של הרשות המקומית

יצחק פינדרוס:  להבדיל, אם מנהלת מחלקת רווחה פונה למשרד הרווחה בבקשה, זו רשות מקומית

נאור שירי: אתה רק מצדיק אותי שאתה לא צריך את הכפילות

נאור שירי:  זה בדיוק העניין

יצחק פינדרוס: לכן הייתי משאיר את זה

שמחה רוטמן: יש מועצות אזוריות שבהן לא פועלת מועצה דתית בכלל

שמחה רוטמן:  אני מסכים שלא ייתכן שכאשר יש מועצה דתית ממונה והמועצה האזורית לא רוצה, מתנגדת על אפה ועל חמתה לכפות עליה רב, זה לא שייך

שמחה רוטמן:  לכן פה צריך להיות מועצה דתית נבחרת

שמחה רוטמן:  זה אני מסכים

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה הגיוני וזה נכון

גלעד קריב: רבני יישובים

שמחה רוטמן: לא, רבני יישובים זה היישוב מבקש

שמחה רוטמן:  אנחנו מדברים עכשיו רק על רב אזורי

שמחה רוטמן:  כאשר יש מועצה דתית נבחרת, אז כמו שהרב פינדרוס אומר, היא אורגן של הרשות המקומית והיא זאת שפונה

שמחה רוטמן:  למה כתוב פה מועצה דתית או מועצה אזורית? בגלל שברובן אין מועצות דתיות, ואז המועצה האזורית היא שואבת אליה את סמכויות המועצה הדתית, כי בהיעדר מועצה דתית אפילו לא מינו שם ועדה ממונה

שמחה רוטמן:  יש שם מחלקה לשירותי דת במקרה הטוב

נאור שירי: אתן לך הקבלה למשהו שאתה אולי תתחבר אליו

נאור שירי:  נניח שיש יועצת משפטית לממשלה שמונתה על ידי ממשלה אחרת

נאור שירי:  נכון, היא נבחרה, היא מוסכמת

שמחה רוטמן: זה לא אותו דבר, כי מועצה דתית היא נבחרת ציבור, אחרי בחירות היא מוקמת חדשה

יצחק פינדרוס: לא רק זה, היא גם מתוקצבת, היא עובדת

שמחה רוטמן: אני מקבל את ההערה לגבי ממונה

נאור שירי: המדרג לגבי סעיף (א), שנוגע לרב אחד או יותר למועצה אזורית, אי אפשר להשאיר את זה כך

שמחה רוטמן: זה לפי בקשת המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  זה מה שאמר נציג השלטון האזורי

נאור שירי: אז אתה מקבל את הטענה שלו?     

שמחה רוטמן: כן, זה כמו שכתוב

נאור שירי: לא, מה שכתוב לא אומר את זה

נאור שירי:  אני מדבר על סעיף 17(א), אחד או יותר

שמחה רוטמן: הוא אומר תן למועצה

שמחה רוטמן:  אם המועצה מבקשת שלושה, היא יודעת שצריך שלושה

נאור שירי: אז אתה מסכים שצריך לשנות את זה?     

שמחה רוטמן: לא, זה מה שכתוב

שמחה רוטמן:  השר מחליט שיש צורך, אבל הוא רשאי לקבוע את הצורך רק אחרי שהתקיים - - -      

נאור שירי: אחד משני אלה

נאור שירי:  או שהוא אמור לסיים - - -      

שמחה רוטמן: במקרה של (2) אתה מסכים איתי שעליו אנחנו מדברים?     

נאור שירי: כן

שמחה רוטמן: יפה

שמחה רוטמן:  בא ראש המועצה האזורית, אומר: אני מועצה אזורית תמר, יש לי שטח גיאוגרפי גדול, אני על השטח הגיאוגרפי הגדול שלי צריך שלושה רבנים

שמחה רוטמן:  למה? כי זה מה שאני חשבתי

שמחה רוטמן:  יושב השר, אומר לו: שמעתי את בקשתך, בכפוף לאישור שר האוצר לתקצוב קיבלת

שמחה רוטמן:  כי שכנעת אותי בבקשה שלך

שמחה רוטמן:  הוא אומר: אני לא צריך שלושה, אני צריך רק אחד – רק אחד

שמחה רוטמן:  אתה צריך רק שניים, רק שניים, בהתאם לכל מבחני התקציב

שמחה רוטמן:  מה קורה כאשר במועצה הזאת במשך שנים רבות מכהנים שלושה רבנים אזוריים, ועכשיו אחד מהם נפטר, אללה ירחמו

יהודה חשאי: למה? יצא לפנסיה

נאור שירי: תהיה אופטימי, יצא לפנסיה

נאור שירי:  למה אתה לא נותן לו את דבר התורה שנתת לי? בגלל שאין לי חוויה רוחנית

שמחה רוטמן: אופטימי, יצא לפנסיה

שמחה רוטמן:  כי אנחנו מדברים על רב תיאורטי, ואתה דיברת על עצמך

שמחה רוטמן:  זו הסיבה

שמחה רוטמן:  אז הרב התיאורטי הזה שיצא לפנסיה או נפטר או החליט להתפטר ולעבור לתפקיד אחר, נשאלת השאלה – ואת זה הזכיר ראש המועצה ואני נוטל לקבל את זה – במקרה הזה מאחר - - -      

יהודה חשאי: אנחנו רוצים לעשות הבדלה בין סעיף (1) לסעיף (2)

נאור שירי: אם המועצה האזורית מתנגדת?     

שמחה רוטמן: אם היא מתנגדת אז לא יהיה במקרה שהוא נפטר באמצע או עזב את התקציב

גלעד קריב: אלא אם יש מועצה דתית

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  למועצה דתית ממונה לא סופרים ומועצה דתית היא נבחרת

יוליה מלינובסקי: יש לי שלושה רבנים אזוריים, מי הראש?     

שמחה רוטמן: אין

שמחה רוטמן:  כל אחד אחראי לאזור שלו

שמחה רוטמן:  הם לא בתחרות אחד עם השני

שמחה רוטמן:  אחד אחראי על אגד היישובים שנמצא בדרום של מועצה אזורית תמר, אחד אחראי על אזור המלונות

יוליה מלינובסקי: מי אחראי על כשרות במועצה האזורית?     

שמחה רוטמן: זה לפי האזור

יוליה מלינובסקי: במועצה האזורית, מי אחראי על הכשרות? לרב מועצה אזורית יש סמכות?     

יהודה חשאי: אם אין רב יישוב והוא לא נותן כשרות, אז זה הרב האזורי

יהודה חשאי:  ואם אין רב אזורי, אז מועצת הרבנות מסמיכה רב אזורי ממקום אחר

יוליה מלינובסקי: יש לי שלושה רבנים אזוריים, אז מה?     

יהודה חשאי: בדרך כלל רבנים אזוריים זה לא סתם שיש פתאום שלושה

יהודה חשאי:  הצורך לקיום יותר מרב אחד מתקיים על פי תבחינים ואמות מידה שבהן נקבעת חלוקה של מושבים כמספר המושבים באותו אזור ועל פי זה נבחנת התוספת של רבנים אזוריים

יהודה חשאי:  זה גם עונה לנאור, זה עונה לכולם

יהודה חשאי:  גם אזורי לא מתווסף כי בא לשר או למישהו אחר

יהודה חשאי:  גם התבחינים שעוברים כאן הם אמות מידה שוויונית על פי כללי כמות יישובים וכמות העבודה שנדרשת שם, ותמיד בסוף זה על פי דרישה של המועצה האזורית

יהודה חשאי:  אנחנו כן עושים הבחנה בין רב אזורי שמכהן שיוצא לפנסיה, שכבר הצרכים שלו קיימים וידועים, שאנחנו מבקשים את ההסכמה או את אי הבעת ההתנגדות, לבין מועצה אזורית שאין בה רב בכלל

יהודה חשאי:  כדי להתחיל להניע את התהליך זה צריך לבוא מהשטח

יהודה חשאי:  גם אחרי שזה יבוא מהשטח, כשזה יעמוד באמות מידה וכשיהיה תקציב לנושא הזה, זה יתוקצב ויצא לדרך

שמחה רוטמן: בסופו של דבר יש פה שני אלמנטים שצריך לשים אליהם לב

שמחה רוטמן:  האחד, לעניין הבעת התנגדות זו סיטואציה שקצת קשה לדעת מתי אמורים להביע את ההתנגדות הזאת

שמחה רוטמן:  בגלל שלצורך העניין במהלך ששת החודשים הקרובים הם יודעים שהוא הולך לפרוש במהלך ששת החודשים הקרובים, יש להם חודש להביע התנגדות, חודשיים להביע התנגדות, שלושה חודשים

יהודה חשאי: ברגע שאתה רוצה להניע את התהליך אתה שולח הודעה: הרב הזה עומד לפרוש

שמחה רוטמן: זה לא עובד ככה, כי בשנייה שאתה מניע את התהליך ושולח את ההודעה ואז הם לא ממנים, אתה גם יכול למנות במקומם

שמחה רוטמן:  אתה נכנס למנגנון אחר

שמחה רוטמן:  אני אומר שוב, אם רוצים להשאיר את שאלת הבעת ההתנגדות בהבעת התנגדות ולא בהסכמה אקטיבית, ולא בדרישה, בקשה, החלטת מועצה, כי אין פרוצדורה להבעת התנגדות של מועצה אזורית

שמחה רוטמן:  להחלטה, יש החלטה

שמחה רוטמן:  אז אם אתה אומר תקבלו החלטה שאתם לא מתנגדים, אבל תקבלו החלטה, כי בלי החלטה אנחנו נמצאים באירוע אחד

שמחה רוטמן:  מצד שני צריך להבין את הרציונל

שמחה רוטמן:  הרציונל לכיוון הזה הוא שלדברים האלה תקן הוא דבר שהוא משאב במחסור, והרבה מאוד פעמים אם תחכה הם לא ידעו כמה זמן שהם מתעכבים עד שהם שולחים

שמחה רוטמן:  אחר כך הם יגידו: עכשיו אנחנו מסכימים, אבל התקן כבר נדד למקום אחר כי לא עשיתם הסכמה

שמחה רוטמן:  לכן יכול להיות שצריך או לעשות פה איזשהו סד זמנים או המועצה צריכה לקבל במהלך ההתנעה בתוך חודש מהמועד ששלח לה השר החלטה שהיא לא מתנגדת או שהיא מבקשת או שהיא לא הביעה התנגדות

שמחה רוטמן:  אם היא לא הביעה התנגדות בתוך חודש מהזמן שנשלח לה יראו אותה כמסכימה, כי אחרת אין לנו מנגנון לדבר הזה

נאור שירי: שאלה לגבי העלות האוצרית

יהודה חשאי: אין עלות אוצרית כאן

גלעד קריב: יש עלות אוצרית, היא לא נופלת על המועצה

יהודה חשאי: אין עלות אוצרית

שמחה רוטמן: החוק לא מייצר תקנים

נאור שירי: תנו לי רק לשאול את השאלה, אחרי זה תגידו מה שאתם רוצים

נאור שירי:  הרב היישובי ושכרו משולם על ידי המועצה הדתית והמועצה האזורית

נאור שירי:  המועצה הדתית מקבלת את ההכנסות שלה מהתושבים, נכון?      

שמחה רוטמן: במקרה של רב אזורי ורב יישובי היא מקבלת על מה שהיא משלמת

שמחה רוטמן:  זה לא עולה לתושבים

נאור שירי: כמה עלות שכרו של רב אזורי?     

יהודה חשאי: אין קשר

נאור שירי: אני שואל כמה עלות שכרו

יהודה חשאי: בערך 10,000

נאור שירי: עלות מעסיק 10,000?     

יהודה חשאי: זה התקציב שאנחנו נותנים, המשרד

יהודה חשאי:  התקציב שאנחנו נותנים בנושא הזה הוא 10,120 לרב יישוב ו-19,100 לרב אזורי

יהודה חשאי:  זה כולל הכול

יהודה חשאי:  אבל אני רוצה לומר משפט אחד, אדוני היושב-ראש, כי תצא מכאן כותרת

יהודה חשאי:  הוא עכשיו עושה חשבון 19,000 כפול 100 ועוד 900 כפול 10,000 ואומר לך שזה עולה 100 מיליון שקל

יהודה חשאי:  אני רוצה להדגיש, אין בחוק הזה אפילו תוספת תקן אחד במדינה, אין מינויים

יהודה חשאי:  כל הסיפורים האלה של אלף תקנים הם סיפורים שלא קיימים, לא היו ולא נבראו

יהודה חשאי:  גם היום החוק מאפשר למנות 1,000 רבני שכונות, 1,000 רבני ערים

גלעד קריב: למעט דבר אחד, שהמשרד שאתה המנכ"ל שלו מודיע כבר עשור לבית המשפט העליון שאין יותר מינויי רבני שכונות

גלעד קריב:  אז שיניתם פה חזית

יהודה חשאי: לכן חשוב לי לומר, החוק הזה רק מייצר את הפלטפורמה של דרכי המינוי

יוליה מלינובסקי: זה סך הכול עלות של המשרה

יוליה מלינובסקי:  האם השלטון המקומי יצטרך להוסיף כסף למשרות?     

שמחה רוטמן: אמרנו שלוש פעמים שלא

נאור שירי: אני רוצה להגיד שכן, ואסביר למה

שמחה רוטמן: אני לא נותן לך מסיבה מאוד פשוטה, כי כל סוגיות התקציב אמרנו שאנחנו נזמן מישהו מאגף תקציבים שיהיה בדיון וישיב על סוגיית התקציב

נאור שירי: אבל הוא גם יודע את זה

נאור שירי:  אני צריך מישהו מאגף תקציבים? הוא יודע פי עשרה מהם

שמחה רוטמן: אני יודע שלא, ואני עדיין אומר שבגלל שסוגיית התקציב ומה החלוקה – רשויות מקומיות, שלטון מקומי וכדומה – ההתחשבנויות ששם הן סוגיות שאחר כך נצטרך לנהל את כל הדיון הזה שוב מול אגף תקציבים

נאור שירי: אתה מסכים איתי שאם יש עכשיו איקס כספים במועצה דתית מסוימת, נניח תמר, ואין בה רב ואתה שם רב אזורי שם - - -      

יהודה חשאי: לא עולה לה שקל

נאור שירי: אתה מוסיף שם כסף לאותו רב, 19,000 שקלים

יהודה חשאי: אני לא מוסיף

נאור שירי: אתה מקבל כסף מהמשרד ואתה מוסיף

שמחה רוטמן: נאור, היום בלי קשר לחוק הזה, אם עכשיו מתבקשת בקשה של מועצה אזורית למנות רב אזורי וממנים, זו המציאות נכון להיום

שמחה רוטמן:  הרב האזורי ממונה, שכרו מגיע מאוצר המדינה על בסיס ההסכמות התקציביות והתקנים

שמחה רוטמן:  זה בלי קשר לחוק

שמחה רוטמן:  החוק הזה רק קובע את סדרי המינוי שהיום מוסדרים בחוזר מנכ"ל לפה

שמחה רוטמן:  הוא לא מייצר עוד תקן אחד נוסף

נאור שירי: האם יש כוונה להעלות את שכרם בעתיד הקרוב בהצעת חוק או כוונת המשרד להעלות את שכרם של רבני היישובים?     

יצחק פינדרוס: רעיון לא רע

יצחק פינדרוס:  אני מגיש הצעת חוק

שמחה רוטמן: רעיון מצוין

יהודה חשאי: כל התוכניות של המשרד מפורסמות במשרד ראש הממשלה, אפשר לראות הכול שם

נאור שירי: מה שנתת לי זה לא על פי מה שאתם מתכוונים לעשות, זה על פי המצב הקיים

יהודה חשאי: אנחנו מדברים תיאורטית, אני מדבר אתכם מעשית

נאור שירי: מעשית אתם מתכוונים להעלות את השכר

שמחה רוטמן: אבל הסברתי שדיונים לגבי התקציב - - -      

נאור שירי: אבל יושב מנכ"ל משרד, הוא מבין הרבה יותר

שמחה רוטמן: מנכ"ל משרד יודע להעלות משכורות לרבנים?     

נאור שירי: פי עשרה מאותו אגף תקציבים

יוליה מלינובסקי: יהודה אלוף בכסף

נאור שירי: מה אתה רוצה? זו העובדה, זה מנכ"ל משרד שמתכנן את התקציב שלו

נאור שירי:  מי שמתכנן את התקציב שלו מכיר הרבה יותר מאותו אגף תקציבים

שמחה רוטמן: זה לא אגף תקציבים?     

נאור שירי: לא, מה לעשות

נאור שירי:  בטח ובטח כשמדובר ביהודה אבידן, שמכיר הרבה יותר טוב את המשרד שלו מהרבה אגפי תקציבים

נאור שירי:  אז אני רק מיישר קו, זה לפני העלאת התקציבים שאתה מתכנן

נאור שירי:  אתה לא יודע?     

יהודה חשאי: לא, אני לא יכול - - -      

נאור שירי: אתה לא מכיר שרוצים להעלות?     

יהודה חשאי: אני לא ברשות דיבור

נאור שירי: אה, עכשיו אתה מחכה לרשות דיבור?      

יוסף טייב: איש זקן לימד אותי פעם, עד עכשיו לא אמרת כלום, עכשיו התחלת לדבר שטויות

שמחה רוטמן: אני הארכתי את הדיון לפחות עד 11:30 בשלב זה

שמחה רוטמן:  איגי, בבקשה

איגי פז: תודה

איגי פז:  ארבע הערות לסעיף הזה

איגי פז:  אחת, לגבי הגשת הבקשה לקבלת תקן

איגי פז:  אני מציע לכתוב פה בפירוש לגבי המועצה הדתית או המועצה האזורית

איגי פז:  כתוב פה עכשיו "לפי העניין", אני מציע לכתוב שהמועצה האזורית באה רק במקום שבו אין מועצה דתית ולא לפי העניין

איגי פז:  כי הפונקציה פה של המועצה הדתית והמועצה האזורית היא בעצם הפונקציה של המעסיק

איגי פז:  בסופו של דבר אם תתקבל הבקשה והם יקבלו את התקן לקרב יישוב, לפי מה שמוצע פה וגם לפי המצב היום התקציב לרב מגיע בעצם מאוצר המדינה, אבל המעסיקה שלו היא המועצה הדתית והמועצה האזורית, וזו הפונקציה שלה

שמחה רוטמן: לא הבנתי

שמחה רוטמן:  אז אתה אומר שגם כשיש מועצה דתית ממונה, בגלל שהוא המעסיק אז הוא ישלם?     

איגי פז: במקום שיש מועצה דתית אז הבקשה צריכה לבוא מהמועצה הדתית

שמחה רוטמן: אבל אני חושב שכאשר מועצה דתית ממונה, היא לא צריכה להיות

שמחה רוטמן:  אתה חושב שגם כשהיא ממונה?     

איגי פז: אני חושב שהפונקציה היא יותר פונקציה ניהולית

איגי פז:  זאת אומרת, גם כשיש ממונה על המועצה הדתית או ועדה קרואה לצורך העניין, בסופו של דבר הוא משמש פה בפונקציה שהוא הולך להיות מחר בבוקר המעסיק של אותו הרב

יצחק פינדרוס: אבל הוא לא מקבל השירותים

יצחק פינדרוס:  אני רוצה לחדד, אנחנו מדברים על מקבל השירותים ולא על הפונקציה של המעסיק

יצחק פינדרוס:  עשינו את הרשות המקומית לא כמעסיק, אלא כמייצג התושבים

איגי פז: תן לי לסיים

איגי פז:  אני אומר שצריך פה גם את הבקשה של המעסיק, כי בסופו של דבר אנחנו לא כופים עליה עובד שהיא לא רצתה, וגם את הבקשה של היישוב

איגי פז:  כי אני לא רואה קונסטלציה שבה המועצה הדתית מבקשת: אני רוצה רב ליישוב מסוים, והיישוב בכלל לא מתקשר עם המועצה הדתית

שמחה רוטמן: עלול בהחלט להיות מצב של יישוב דתי בודד או מיעוט בתוך מועצה אזורית שאיננה מעוניינת

שמחה רוטמן:  היישוב צריך רב, משתוקק לרב

שמחה רוטמן:  המשרד מוכן לתת ולתקצב את הרב, והמועצה האזורית מסיבות כאלו ואחרות, אפילו שזה לא עולה לה שקל, אפילו שיש יישוב שמעוניין בשירותים האלה – אז נכון שזה יעבור דרכה, כי זה המנגנון שאנחנו יודעים להעסיק, וצריך מישהו שיוציא את התלוש

שמחה רוטמן:  אבל זה לא עולה לה עלות

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לשים אותה כשחקנית וטו ולמנוע מהיישוב את הרב

איגי פז: אבל אתה כופה עליה עובד

שמחה רוטמן: אני כופה עליה עובד, נכון

איגי פז: נכון, היא לא נושאת בעלות, אבל בסוף היא לא רק לוקחת את הכסף ומעבירה

שמחה רוטמן: איגי, יש מקרים רבים ברשויות מקומיות שאני כופה על רשויות מקומיות עובדים

נאור שירי: יש שירותי משרד, חשמל

קריאה: אין

נאור שירי: מה אתם אומרים לי אין? יש נקודת הנחה כזאת שאדם שהוא רב אזורי יקבל משרד

נאור שירי:  ואם אין, אז יסדרו לו משרד

נאור שירי:  מה זה אין עלויות נוספות?      

שמחה רוטמן: נאור, אני אתחיל לקרוא לסדר

שמחה רוטמן:  אתה מפריע לשיח

שמחה רוטמן:  די

נאור שירי: מה די? עוד לא התחלתי

נאור שירי:  ויש לי גם שאלת המשך

שמחה רוטמן: אז אני קורא אותך לסדר אם עוד לא התחלת

שמחה רוטמן:  מה אתה רוצה? יש פה נציג משרד משפטים שמדבר ואתה מתחיל לצעוק

שמחה רוטמן:       לכן אני אומר, כן

שמחה רוטמן:  התשובה היא שאם היישוב מבקש, גם אם המועצה האזורית מתנגדת, היישוב יקבל והמועצה האזורית תיאלץ לשמש כצינור להעברת שכרו של אותו גורם, וזה לא דבר ייחודי בתחום המועצות המקומיות והאזוריות שבהן יש רשות שלא הייתה רוצה כל מיני בעלי תפקידים שיהיו אצלה אבל הם מחייבים אותה להעסיק

איגי פז: אני חושב שהתפקיד של מעסיק הוא לא רק לקחת כסף ולהעביר אותו

איגי פז:  אני חושב שבכל זאת לא יהיה נכון, אבל אני מבין שאנחנו חלוקים בנקודה הזאת

אלעזר שטרן: אני אוסיף על מה שאיגי אמר על הנקודה הקודמת במובן הזה שככל שהכוונה היא שזאת תהיה המועצה הדתית שמבקשת ובהיעדרה או כאשר יש מועצה דתית ממונה זאת תהיה המועצה האזורית, אם זאת הכוונה עדיף לכתוב - - -      

שמחה רוטמן: הוא דיבר עכשיו על היחס בין יישוב לבין מועצה אזורית

שמחה רוטמן:  אלה שני דברים נפרדים

אלעזר שטרן: נכון

אלעזר שטרן:  אבל בהתחלה הוא העיר את זה

שמחה רוטמן: אז שם אני אמרתי, ואת זה גם אמר לו פינדרוס, שהבקשה פה של הגורם מבחינתי היא לא רק על השאלה מי המעסיק

שמחה רוטמן:  ולהפך, שאלת זהות המעסיק, דווקא בגלל ששכרו משולם מאה אחוז מבחוץ - - -      

אלעזר שטרן: אני לא דיברתי על רב יישוב

שמחה רוטמן: הבנתי מה שהוא אמר, ואמרתי שגם ברב אזורי הסוגיה שבה יש לי ועדה ממונה אז אני אומר: אני לא חושב שהוועדה הממונה היא הגורם שאמור לבקש מהמשרד את הרב, גם אם המועצה האזורית מתנגדת או לא רוצה או לא הביעה את עמדתה, אני חושב שהגורם הרלוונטי שאמור לבקש רב אזורי זה ראש המועצה האזורית ומועצה שלהם

שמחה רוטמן:  הוא הגורם הרלוונטי, הוא הרפרנט בנושא מצד בחירת הציבור שבו

שמחה רוטמן:  והשאלה האם הוא יהיה המעסיק והוא לא יהיה המעסיק, האם הכסף ייכנס לקופת ועדה ממונה או לא, או מועצה דתית – כאשר זו מועצה דתית אז גם הוא נבחר ציבור, אז אני אומר שהוא מטפל בזה בשוטף

שמחה רוטמן:  אבל כשזו מועצה ממונה זה לא שייך

אלעזר שטרן: כנראה שלא הבהרתי את עצמי בצורה טובה אז אני מתנצל, אני אבהיר שוב

אלעזר שטרן:  לא התווכחתי בכלל על העניין הזה אלא רק על העניין שכרגע כתוב: המועצה הדתית או המועצה האזורית

אלעזר שטרן:  ובגלל שנותנים שני מסלולים מקבילים, כדי שלא יהיה מצב שאחד מחליט כך ואחד מחליט אחרת, וקודם אדוני אמר שהכוונה שלו בעצם שזו המועצה הדתית הנבחרת, ורק בהיעדרה המועצה האזורית, אז אני מציע לכתוב את זה בצורה כזאת: המועצה הדתית, ובהיעדרה או אם יש מועצה דתית ממונה וכו', אז המועצה האזורית

שמחה רוטמן: מבחינת ניסוח זה בסדר גמור

יהודה חשאי: רק בתיקון קל

יהודה חשאי:  אני לא מבין את ההסתכלות כאילו אנחנו מדברים על מוקצה מחמת מיאוס, על ממונה

יהודה חשאי:  כדאי לנו מאוד ללמוד ולהבין שאם מישהו חושב שהשר לשירותי דת לא מתכוון למנות אף רב מועצה אזורית בגלל שיש ממונים שהתמנו בזמן תקופת כהנא ותקפים עד 2025, והפכנו אותם למוקצה מחמת מיאוס ואין להם מה לומר בשירותי הדת - - -      

שמחה רוטמן: יהודה, במחילה, אתה מטפס על עץ לא נכון

שמחה רוטמן:  כשמועצה אזורית רוצה רב, אז המועצה האזורית מבקשת רב

שמחה רוטמן:  במועצה אזורית שבה יש מועצה דתית נבחרת, היא תהיה הגורם המבקש

יהודה חשאי: ואנחנו אומרים שגם מועצה דתית ממונה

איגי פז: אני מסכים עם יהודה

שמחה רוטמן: גם כאשר יש מועצה דתית ממונה שימנו על אפה ועל חמתה של המועצה האזורית?     

איגי פז: ברגע שיש לנו מועצה דתית, לא משנה מי הפונקציה שמנהל אותה, בסופו של דבר היא זאת שבסופו של דבר הולכת לא רק לשלם את שכרו, אלא לפקח על עבודתו של הרב

איגי פז:  הוא הולך להיות עובד שלה

איגי פז:  ולכן אני חושב שזה לא נכון שגם אם יש לך ממונה על מועצה דתית ויש מועצה דתית, ללכת למועצה אזורית שהיא לא הולכת להיות המעסיק של הרב והיא זו שעכשיו תבקש

איגי פז:  כשיש מועצה דתית ושהיא זו שהולכת להיות המעסיקה, אני חושב שזה לא נכון

נאור שירי: אבל אתם מתעלמים מהניגוד שיכול לקרות עם הרשות

איגי פז: זה מינוי של השר

שמחה רוטמן: יהודה, מה קורה כאשר במועצה אזורית אין רב ויש עסקים שצריכים כשרות, למי הם פונים?     

יהודה חשאי: למועצת הרבנות שמסמיכה רב אזורי אחר

שמחה רוטמן: זה בעצם כמו רב עיר

יהודה חשאי: נכון, חד משמעית

שמחה רוטמן: אז למה אנחנו לא קובעים כמו רב עיר שבאופן עקרוני לכל מועצה אזורית יש רב אזורי?     

יהודה חשאי: כי ההסמכה של הרבנים האלה – כמו שכאשר אני הולך לבחור רב עיר שאין בה רב עיר ואני לא אומר שאותו רב שהסמיכה מועצת הרבנות לתת כשרות לנישואים הוא גם ימנה נציג בגוף הבוחר, לכן אותו רב - - -       

שמחה רוטמן: לא הבנת את שאלתי

שמחה רוטמן:  הנחת העבודה הייתה שלכל עיר מועצה מקומית אמור להיות רב

שמחה רוטמן:  במועצה אזורית אמרנו ששם זה צריך להיות בבקשה של המועצה

שמחה רוטמן:  למה? למה אנחנו לא אומרים שלכל מועצה אזורית יהיה רב, אלא אם כן יש נסיבות שמצדיקות שלא ימנו שם רב בכלל

שמחה רוטמן:  למה זה לא כמו רב עיר? מה ההבדל מבחינתכם בין מועצה אזורית למועצה מקומית?     

יהודה חשאי: אני חושב שהיה ראוי שלכל  מועצה אזורית במדינה יהיה לפחות רב אחד

יהודה חשאי:  אני חושב שאם יתקנו את זה אנחנו לא נתנגד

שמחה רוטמן: אני מבין

שמחה רוטמן:  אני שואל כי כשדובר בהתחלה הייתה הצעה, כולל אמירה שלכם, שברבני יישובים ורבנים אזוריים אתם רוצים שזה כן יבוא בבקשה של המועצה ושל היישוב

שמחה רוטמן:  אתה כן רואה הבדל בין יישוב למועצה אזורית, אתה לא רואה הבדל בין מועצה אזורית למועצה מקומית

יהודה חשאי: נכון

יהודה חשאי:  ועדיין חושבים שלפחות רב אחד במועצה אזורית היה צריך שיהיה

שמחה רוטמן: אתה אומר מבחינתך שהבקשה של רב אזורי זה רק לעניין כשצריך יותר מאחד

יהודה חשאי: כן

יוסף יצחק שלוש: יהודה צודק לחלוטין

יוסף יצחק שלוש:  זה באמת נכון מאוד למנות רב אזורי כמו רב עיר בלי צורך לחכות לוועדת תקנים ממשרד האוצר

איגי פז: רציתי להעיר לגבי ההבחנה בין פסקה (1) לפסקה (2) לגבי התפקיד של השר האוצר והתקינה

איגי פז:  המצב היום הוא שברגע שהסתיימה כהונתו של רב יישוב, אז זה לא שהיישוב מקבל אוטומטית, ויתקן אותי פה המנכ"ל אם אני טועה

איגי פז:  למיטב ידיעתי ברגע שנפטר רב יישוב, לא עלינו, או שהסתיימה כהונתו או שהוא יצא לגיל פרישה, התקן חוזר לפול

שמעון אלמליח: הוא לא חוזר לפול, הוא נעלם

איגי פז: אבל כשתהיה הקצאה חדשה היישוב יצטרך להגיש בקשה ויבחנו אותה עוד פעם בהתאם לאמות מידה שוויוניות

איגי פז:  יש פה גם היבטים של שוויון

שמחה רוטמן: יש פה ההפך לחלוטין מהיבטים של שוויון

איגי פז: אז אולי אני אסביר ואז זה יתחדד

איגי פז:  יישוב שקיבל לפני 30-20 שנה אישור שהוא מקבל תקן של רב יישוב והיה אז יישוב של 70 משפחות, לידו בינתיים צמח יישוב של 400 או 500 משפחות, יישוב הרבה יותר גדול

איגי פז:  היישוב הקטן המשיך בינתיים לקבל ולקבל

איגי פז:  יש פה שתי נקודות, זה מתחבר גם לנקודה השנייה וגם לנקודה השלישית

איגי פז:  הקצאת התקנים אין חולק שהיא צריכה להיעשות בצורה שוויונית, וגם היום זה קורה

איגי פז:  זאת אומרת, המשרד לשירותי דת מפרסם

שמחה רוטמן: אז מבחינתך שוויוני זה שרירות מוחלטת לפי השאלה מתי הרב חלילה וחס נפטר? זה שוויון? או אם מיניתי רב שהוא בן 60 והוא הגיע לגיל פנסיה יותר מוקדם אז בגלל זה אני אאבד את התקן ואז אני מייצר תמריץ לבחור רק רבנים צעירים מאוד כדי שאני לא אאבד תקנים? זה שוויון?     

איגי פז: אם תיתן לי להשלים אוכל להסביר

איגי פז:  בסופו של דבר צריך לקחת בחשבון גם את נסיבות החיים המשתנות

איגי פז:  זאת אומרת, יש יישוב שמקבל תקן 30 שנה, אבל יכול להיות שבינתיים המצב העובדתי השתנה, וזה שונה מאופן התקצוב הרגיל של מועצות דתיות שכן נותן מקום, בעצם התקצוב כל שנה נקבע לפי מאפיינים של מספר התושבים, מספר בתי הספר הדתיים

איגי פז:  יש אמות מידה שוויונית שכל שנה בוחנות מחדש כמה מגיע לכל מועצה

איגי פז:  פה ביישובים נשארנו עם משהו שהוא היסטורי, שבערים הוא כבר לא קיים מאז בג"ץ ראשון לציון

איגי פז:  עיריית ראשון לציון והמועצה הדתית ראשון לציון עתרו לבג"ץ

איגי פז:  השיטה אז בערים הייתה כמו פה

איגי פז:  זאת אומרת, הסתכלו כמה עובדים יש לכל מועצה דתית, ולפי זה תקצבו אותם

איגי פז:  באה המועצה הדתית ראשון לציון ועיריית ראשון לציון ואמרו שזה לא שוויוני, כי אני עכשיו עירייה גדולה ולנס ציונה יש עשרה עובדים ולי יש עשרה עובדים ואנחנו מקבלים לצורך הדוגמה את אותו התקצוב, וזה לא הגיוני כי אני עיר הרבה יותר גדולה

איגי פז:  ובאמת בעקבות בג"ץ ראשון לציון נקבעו אותן אמות מידה שוויוניות

איגי פז:  הנושא הזה של תקצוב המשרתים בקודש נשאר עדיין כסוג של משהו שנשארנו איתו כבר עשרות שנים, שהתקצוב נעשה לפי התקנים בפועל

איגי פז:  אבל גם לגבי הנקודה הזאת, זה נכון גם לגבי המצב היום וגם לגבי המצב לפי החוק

איגי פז:  צריך לקחת בחשבון שהנסיבות יכולות להשתנות

איגי פז:  יכול להיות לנו יישוב שהוא מונה היום מספר קטן של תושבים, ויש יישוב גדול וזה לא הגיוני שהיישוב יקבל עד קץ הדורות בגלל שהוא קיבל בעבר

שמחה רוטמן: אם מחר בבוקר לא אתה חלילה וחס, אבל שכנך למשרד חס ושלום נפטר, או מסיבות משמחות, קיבל הצעה מאוד אטרקטיבית ועבר לעבוד במשרד עורכי דין גדול, התקן שלו נעלם או שמאיישים את התקן שלו? המשרד מאבד תקן בגלל שעובד עזב?      

איגי פז: אני לא חושב שזה דומה

שמחה רוטמן: אני חושב שזה יותר מדומה

שמחה רוטמן:  אני חושב שאתה מייצר סיטואציה לא שוויונית בעליל, ויותר מזה אתה מייצר אפליה נגד רבנים זקנים – מבוגרים, סליחה, למרות שזקן זה כבוד גדול במורשת היהדות ואין זקן אלא זה שקנה חכמה

גלעד קריב: גם פעם רב היה תואר מאוד מכובד

שמחה רוטמן: עד שהגיע רב  מזרם אחר

גלעד קריב: לא נראה לי שאני הבעיה

יוסף טייב: עד היום רב זה מכובד מאוד

יוסף טייב:  לא יודע מה קורה אצלכם במגזר, אבל אצלנו

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  העקיצה יצאה, נכנסה, נגמרה, תם הטקס

שמחה רוטמן:  אתה מייצר תרחיש שבו אני כרב מושב, רב יישוב, ואפילו גורם שיודע שבהיעדר רב יישוב אני אצטרך פתאום לחפש מישהו אחר שייתן לי כשרות וכדומה, אני אפעיל לחצים לבחור רב כמה שיותר צעיר ובריא

שמחה רוטמן:  כי בשנייה שחס ושלום קורה לו משהו, או חלילה וחס הוא מוצא תפקיד יותר טוב, שזה גם דבר שיכול להיות, מאבדים את התקן, אין רב

שמחה רוטמן:  זה שוויוני

שמחה רוטמן:  אתה מספר סיפור מאוד יפה על יישוב שגדל

שמחה רוטמן:  שני יישובים זהים בגודלם, באחד הרב, מה לעשות, חטף התקף לב ובאחד לא, זה יאבד את התקן וזה לא, על בסיס מאוד שוויוני ולא שרירותי בכלל

שמחה רוטמן:  אני לא רואה לזה שום הצדקה, לא שוויונית ולא אמות מידה וכל המילים היפות האלו

שמחה רוטמן:  בעיניי זה לייצר סיטואציה מצחיקה מאוד

שמחה רוטמן:  אם יש צורך לרב, הנחת העבודה שניתן התקן על בסיס השוויוני, הוא צריך לקבל אותו

שמחה רוטמן:  וזו אגב הסיבה שבגללה הייתה פה ההבחנה שלא הביעו את התנגדותם וכן לייצר פה מנגנון, כדי שהתקן לא ילך לאיבוד

שמחה רוטמן:  כדי שמתוך הבנה שכאשר יש רב, וביישוב היה צריך רב, אז צריך

שמחה רוטמן:  אם אין סיבה טובה, אז כמו שאתה מניח שאם העובד שלידך בחדר קיבל הצעה יותר טובה ממשרד עורכי דין ועבר לעבוד במשרד עורכי דין בתל אביב, אז עדיין יש צורך במחלקת ייעוץ וחקיקה, התקן לא נעלם והצורך לא נעלם רק בגלל נסיבה אישית שאדם נפטר או עזב את העבודה, גם ברב יישוב אין שום הנחת עבודה שהדבר הזה יקרה

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין את קו החשיבה הזה

איגי פז: אבל אולי ביישוב סמוך יש צורך שהוא יותר גדול?     

שמחה רוטמן: יכול להיות

שמחה רוטמן:  ואולי במשרד האוצר יש צורך בתקנים של ייעוץ וחקיקה? השאלה הזאת היא שאלה שקיימת על כל שירות המדינה

איגי פז: גם חלוקת התקנים בין משרד האוצר למשרד המשפטים, אין פה עניין של שיטה

איגי פז:  בסוף יש פה סל של שירותי דת שהמדינה מעניקה, ואני חושב שאתה תסכים איתי שהמדינה צריכה להעניק את הסל

שמחה רוטמן: אבל תסכים איתי שהשאלה אם אדם חי או מת היא לא רלוונטית

איגי פז: את סל שירותי הדת המדינה צריכה לתת באופן שוויוני, שכל אדם ביישוב מגיע לו ליהנות משירותי דת

שמחה רוטמן: אני מבין, ואתה אומר שהטריגר הוא אם אדם מת או חי או עבר לתפקיד אחר

איגי פז: וזה גם לא רק אם הוא נפטר

שמחה רוטמן: אם היית אומר לי שכל שנה נבחן התקן מחדש בכל היישובים, זה ממש לא האידיאל וזה רחוק מלהיות האידיאל

שמחה רוטמן:  זה נובע מתפיסה מאוד משונה של תפקיד הרב, אבל בסדר

יהודה חשאי: רק תזכרו שבסוף אם היישוב לא רוצה לא ימנו

גלעד קריב: זו גם הנקודה שאיגי אולי מנסה להבהיר, ואני מבקש את הבהרתך כחבר הכנסת המציע

גלעד קריב:  עם כל הכבוד לזה, אנחנו הרי לא רוצים להיות במצב שבו ועד מקומי ביקש רב ואחרי שנה מתחלף הוועד, הוועד מתכנס, אומר אני עכשיו לא רוצה רב, ומפטרים את הרב

גלעד קריב:  אנחנו לא רוצים להיות במצב הזה

שמחה רוטמן: נכון

גלעד קריב: אדם נבחר לכהונה, מן הראוי שיכהן

יוליה מלינובסקי: אבל אין לו כהונה, הוא עד סוף החיים

גלעד קריב: זאת סוגיה אחרת

גלעד קריב:  אומר איגי את הדבר הבא: נפטר רב אחרי כהונה מוצלחת, או הרב החליט לעבור למקום

גלעד קריב:   בגלל האופי הקהילתי של רבנות היישוב – אני מבדיל בין רבנות יישוב לבין רב אזורי –  הסכמנו כבר שהאופי של רבנות יישוב הוא קהילתי

שמחה רוטמן: לא מדויק, אבל בסדר

גלעד קריב: רוב האופי הוא קהילתי

גלעד קריב:  לכן בניגוד למשל לרבני שכונות צריך בקשה של הוועד המקומי

יצחק פינדרוס: גם על רבני שכונות, אבל בסדר

שמחה רוטמן: אתה בונה תילי תילים על משהו שעוד לא הגענו אליו

גלעד קריב: אני מתייחס למה שאיגי אמר

גלעד קריב:  יש היגיון ביצירת נקודת איזון שאומרת: לא בכל רגע נתון הוועד המקומי יכול להתכנס ולומר אני כבר לא צריך רב, לבין זה שכאשר נוצר מצב שבאופן טבעי - - -      

שמחה רוטמן: אבל יש את זה, גלעד

יצחק פינדרוס: זה קיים

יצחק פינדרוס:  לא זה הדיון

יצחק פינדרוס:  על זה אנחנו מסכימים

שמחה רוטמן: אני מסכים איתך לחלוטין שאם הרב מתפטר, עוזב, יצא לפנסיה, נפטר, אם היישוב לא רוצה שהתקן יישאר אצלו ולא רוצה רב, לא יהיה

שמחה רוטמן:  על זה אין ויכוח ועל זה אין דיון

שמחה רוטמן:  להפך, אני הכנסתי פה את המנגנון של ההתנגדות, ועשיתי את זה שונה מבקשה, בדיוק כדי שהתקן לא ייעלם

שמחה רוטמן:  זו הסיבה שהכנסתי את המנגנון הזה

יצחק פינדרוס: הוא אומר שהתקן צריך לחזור לפול הכללי של משרד הדתות

יצחק פינדרוס:  לזה אני לא מוכן

גלעד קריב: גם אם הם יותר גדולים ומגיע להם יותר?     

יצחק פינדרוס: שמשרד המשפטים ידאג שמשרד האוצר יתקצב את מטה אשר, לא על חשבון זה שהאדם נפטר

גלעד קריב: איגי, משהו פה לא הגיוני

גלעד קריב:  אני מדבר על רבני יישוב

גלעד קריב:  קהילה בונה את עצמה עם תודעה שרב קהילה משחק ביישוב תפקיד חשוב

גלעד קריב:  לא ייתכן שלא קרה שום שינוי, הוועד המקומי לא ביקש לשנות, הקהילה רוצה רב

גלעד קריב:  עכשיו בגלל שאירע איזשהו אירוע אתה מבקש מהקהילה – איזו עוד דוגמה יש לדבר כזה?     

שמחה רוטמן: זה בדיוק מה שאמרתי

גלעד קריב: מבלי שקבעת קריטריונים אובייקטיביים בחקיקה?      

איגי פז: יהיו קריטריונים

שמחה רוטמן: אתה לא יכול לעשות את זה

שמחה רוטמן:  אתה מייצר סיטואציות של לחצים לא לגיטימיים אפילו

גלעד קריב: להפך, תהיה פה מסחרה בין שלטון מקומי לבין יישובים

שמחה רוטמן: בדיוק

שמחה רוטמן:  השכר של רב יישוב הוא יחסית נמוך

שמחה רוטמן:  אין מחמאה יותר גדולה ליישוב, שרב היישוב שגדל אצלם והתפתח אצלכם אחר כך מתמנה להיות רב אזור או רב עיר או רב מועצה מקומית או רב ראשי לישראל, הוא מתפתח וגדל

שמחה רוטמן:  עכשיו אתה אומר: תישאר פה בדל"ת אמותיך, חס ושלום אל תצא החוצה כי בשנייה שאתה יוצא אני מאבד את התקן

שמחה רוטמן:  אתה מייצר דינמיקה בעייתית

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין מאיפה זה מגיע

שמחה רוטמן:  אם גלעד ואני מסכימים פה על משהו אתה צריך להבין שהלכת לאיבוד

יוליה מלינובסקי: יהודה, אתה אמרת שאתה מעביר לרב יישוב 10,000 שקלים

יהודה חשאי: עלות מעביד

יהודה חשאי:  בפועל 6,000-5,500

יוליה מלינובסקי: זה מה שמאוד מפריע לי

שמחה רוטמן: את רוצה להעלות את השכר של רבנים

יוליה מלינובסקי: שנה ראשונה היא שונה משנה שנייה, שלישית ורביעית, נכון?      

יהודה חשאי: מאיזו בחינה?     

יוליה מלינובסקי: מבחינת העלויות

יהודה חשאי: לא, זו הבעיה

יהודה חשאי:  גם זה אין

יוליה מלינובסקי: יש לך ותק

יהודה חשאי: גם זה אין

יהודה חשאי:  לצערנו כל הדבר הזה מעוות

יהודה חשאי:  אני אשמח מאוד שתהיה קריאה מכאן להעלות את שכרם ולטפל בהם

יהודה חשאי:  אם תגידו את זה אנחנו נוכל לפעול

יוליה מלינובסקי: נבחר אדם או רב יישוב

יוליה מלינובסקי:  שנה ראשונה 10,000 שקלים עלות מעביד

יהודה חשאי: שנה שנייה, עד 120

יהודה חשאי:  אם יש יישוב שהוא נחמד ומוכן לתת לפעמים עדכוני שכר, נותן

יהודה חשאי:  אם לא, הוא לא חייב

גלעד קריב: דרך אגב, זה דבר שהוא לא תקין

שמחה רוטמן: זה לא בחוק הזה

יהודה חשאי: אתה צודק

גלעד קריב: רשויות מקומיות נותנות לעו"סים שלהן תוספות שכר?     

יהודה חשאי: היחידים במדינה שלא קיבלו 6,000 שקלים מענק הם רבני היישובים

גלעד קריב: זה בגלל שאתם לא טרחתם להגן על המשרתים בקודש

יוליה מלינובסקי: אדם נבחר לתפקיד, שנה ראשונה אתה מעביר 10,000 שקלים, שנה שנייה אתה מעביר 10,000 שקלים? זאת אומרת, לאדם אין שום עדכון שכר, כלום?     

יהודה חשאי: צודקת

שמחה רוטמן: חמור מאוד

יוליה מלינובסקי: מה המעמד החוקי של רב יישוב? הוא לא עובד מדינה,  נכון?     

שמחה רוטמן: הוא עובד המועצה הדתית או האזורית, לפי העניין

יוליה מלינובסקי: הוא עובד ציבור בהגדרתו? מה המעמד החוקי שלו?     

יהודה חשאי: הוא עובד המועצה האזורית או עובד המועצה הדתית

יוליה מלינובסקי: מה הסטטוס החוקי של אותו אדם?     

יהודה חשאי: עובד המועצה הדתית או המקומית

יוליה מלינובסקי: זה עובד ציבור?     

יהודה חשאי: כן

יוליה מלינובסקי: עם כל המשתמע מהעניין?     

יהודה חשאי: נכון

יוליה מלינובסקי: היה למשל הסכם בין ההסתדרות והמדינה על מענק של 6,000 שקלים

יהודה חשאי: היחידים שלא קיבלו לצערנו הם רבני המושבים והרבנים האזוריים, כיוון שהעובדים היחידים במדינת ישראל שהם בלתי מוגדרים, הם מוגדרים כעובדי ציבור אבל הם בלתי מוגדרים, הם עובדי המועצות הדתיות והמשב"קים של המועצות הדתיות והמושבים

יוליה מלינובסקי: זה חשוב לי להבין

שמחה רוטמן: אני שמח שזה חשוב לך, אבל דיון כזה צריך לקיים עם רפרנט של אגף תקציבים

יוליה מלינובסקי: זה לא קשור

יוסף טייב: יוליה אומרת שהיא רוצה העלאה

יוליה מלינובסקי: אני אומרת שאם אתם כבר מטפלים, תתחילו לטפל בדברים האמיתיים מהשטח

יוליה מלינובסקי:  שלטון מקומי, יש עיריות שמוסיפות את זה, מתקצבות את זה בנוסף, או לא?     

יצחק פינדרוס: הם לא יכולים

יהודה חשאי: מדובר על מועצות אזוריות ולא מקומיות

יהודה חשאי:  כל הרבנים האזוריים והמושבים רק מועצות אזוריות

יהודה חשאי:  כיוון שאנחנו מתקצבים, מה שהעברנו הם קיבלו, מה שלא העברנו לא קיבלו

יוליה מלינובסקי: מה קורה עם רב העיר?      

יהודה חשאי: רב העיר לא מקבל כי הוא נבחר, וכמו שראש עיר לא קיבל מענק, גם הוא לא קיבל

יוליה מלינובסקי: אני מדברת עכשיו על עדכון שכר לרבני ערים

יהודה חשאי: עדכוני שכר יש להם כמובן

יוליה מלינובסקי: אתה מתקצב את זה או המועצה?     

שמחה רוטמן: 40%-60%

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת יש לנו בעיה מבחינת היחס לרב יישוב ורב אזורי

יוליה מלינובסקי:  אז איזה אינטרס יש לאדם להיות רב?     

יהודה חשאי: מסירות נפש למען התורה

שמחה רוטמן: מסירות נפש למען עם ישראל

יוליה מלינובסקי: אוי, אוי, אוי

יוסף טייב: כן, יוליה, כן

יהודה חשאי: קשה לכם לשמוע את זה, אבל זו המציאות

איגי פז: הערה אחרונה, בתחילת הדיון התבקשה הבהרה של יושב-ראש המועצות האזוריות, של אדיר, לגבי מה קורה במקומות שאין בהם ועד מקומי, אם יש כזאת סיטואציה, ומה עושים בסיטואציה כזאת

שמחה רוטמן: אדיר, בבקשה

אדיר נעמן: לגבי יישובים שבהם אין ועד מקומי, יש דבר כזה למשל ביישוב מרכז שפירא, מקרה שהיה

אדיר נעמן:  לא הוגשה אף רשימה

אדיר נעמן:  אני הכנתי תזכיר כשאין ועד מקומי

שמחה רוטמן: ואז מה קורה, מי מכהן כוועד המקומי על פי חוק? ועד ממונה?     

אדיר נעמן: מוציאים קול קורא, ונרשמים אליו תושבים שמתמודדים

אדיר נעמן:  יושבת ועדה, בוחנת אותם, מקבלת החלטה, מעבירה למשרד הפנים

אדיר נעמן:  משרד הפנים מאשר אותם כחברי ועד ממונה

שמחה רוטמן: בסדר, אבל הם הוועד המקומי

יהודה חשאי: אז צריך להוסיף כאן ועד מקומי או ועד מקומי ממונה

שמחה רוטמן: אבל סמכויות הוועד המקומי מסורות להם, אין מצב שאין סמכויות ועד מקומי למישהו

אדיר נעמן: נכון

אדיר נעמן:  בהיבט הזה חשוב לומר עוד משהו

אדיר נעמן:  ועד מקומי לוקח את כל סמכויותיו מהמועצה

אדיר נעמן:  הרשות האזורית היא זו שמאצילה לו סמכויות

אדיר נעמן:  משמע, בהינתן כך שהוא לא מבצע תפקיד מסוים, המועצה האזורית גם יכולה לקחת חזרה את הסמכות שהיא האצילה לו

שמחה רוטמן: אבל את הסמכות הזאת אתם לא יכולים לקחת

שמחה רוטמן:  אתם לא יכולים להגיד שהוועד המקומי בגוף הבוחר לא ישב, נכון?     

אדיר נעמן: לא, אנחנו לא יכולים, כי האצלת הסמכויות נעשית בתחילת הקדנציה

גילה פינקלשטיין: יש הצעת חוק ממשלתית עכשיו לשנות

שמחה רוטמן: אבל בכל מקרה בשנייה שהסמכות ניתנת פה בחוק באופן ברור, הוא לא יכול לקחת אותו

שמחה רוטמן:  זה רק כשאין ועד מקומי אז יהיה ועד מקומי ממונה

גילה פינקלשטיין: יש הצעת חוק ממשלתית שעלתה כתזכיר בסוף יולי, שרוצים לבטל את הוועדים הממונים ושבמקרה כזה המועצה תמנה

שמחה רוטמן: אז הם יצטרכו להתמודד עם תיקון עקיף, בסדר

אלעזר שטרן: צריך ללכת אחורה, כמו שלגבי מועצה דתית כל פעם בדקנו - - -      

שמחה רוטמן: אבל במקרה הזה לא, כי במקרה הזה הוא מסביר לי שוועד מקומי קיים רק בגלל שהיישוב החליט שהוא לא מתמודד, לא מעניין אותו מספיק

שמחה רוטמן:  באמת ברירת המחדל כרגע היא שזו המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  אז זה בכוח של המועצה האזורית, והמועצה האזורית מינתה את הוועד באמצעות קול קורא

יהודה חשאי: הוא מאושר על ידי משרד הפנים, זה מה שחשוב

שמחה רוטמן: כן, אבל היא מינתה גורמים מקומיים שהם הוועד הממונה שמקבל את הסמכויות מכוח המועצה

שמחה רוטמן:  הוא עדיין מקבל את הכוח מכוח נבחרי ציבור מקומיים

יהודה חשאי: והוא אושר על ידי משרד הפנים

יהודה חשאי:  זה הליך סדור

שמחה רוטמן: לכן אני לא רואה סיבה

שמחה רוטמן:  זה גם לא מייצר לי את בעיית כפל התפקידים של השר לשירותי דת, כי נבחרי הציבור המקומיים מינו אותם

אלעזר שטרן: לכאורה צריך לתקן את זה בהגדרה של ועד מקומי

יצחק פינדרוס: לרבות ועד מקומי ממונה

שמחה רוטמן: השאלה היא אם כמשמעותו בסעיף 3(א) לפקודת המועצות המקומיות זה כולל גם ועד מקומי ממונה

שמחה רוטמן:  צריך להסתכל בפקודת המקומיות

יצחק פינדרוס: אם לא אז להוסיף את המילה ועד מקומי ממונה

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אלעזר, בבקשה

אלעזר שטרן: שתי הערות קטנות

אלעזר שטרן:  אתחיל דווקא מהערה טכנית

אלעזר שטרן:  בסעיף קטן (ה), בדומה לדיון שהיה לנו לגבי האסיפה הבוחרת, אני חושב שצריך לתקן פה את הרישא

אלעזר שטרן:  במקום "עם פרסום ההודעה יודיע השר" משהו כמו "לצורך הוועדה הבוחרת יודיע השר"

אלעזר שטרן:  זה תיקון אחד שצריך

שמחה רוטמן: אותו תיקון שעשינו שם

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

אלעזר שטרן: שאלה נוספת לגבי סעיף קטן (ג), הנושא של המשרה המלאה

אלעזר שטרן:  ברבני הערים ההצעה היא ליצור מדרג בין מצב של משרה מלאה לבין מתחת לכמות מסוימת של תושבים שאפשר לקבוע משרה חלקית, ואם אין הסכמה אז קובעים חצי משרה

אלעזר שטרן:  פה אין המנגנון הזה, והשאלה היא למה

אלעזר שטרן:  כי אנחנו יודעים שגם ביישובים יכול להיות יישוב של 300 תושבים ויכול להיות יישוב של 3,000 תושבים

אלעזר שטרן:  השאלה אם לא נכון לייצר פה מנגנון דומה שמאפשר לרדת בהסכמה

שמחה רוטמן: אני רוצה להוסיף פה משהו נוסף

שמחה רוטמן:  לאור הנתונים שנמסרו פה על גובה השכר, שאלת אחוזי המשרה היא שאלה אחת שיש לה כל מיני השלכות

שמחה רוטמן:  ההשלכה העיקרית שיש לה בחוק לעניין אחוזי המשרה זו שאלת העבודה הנוספת

שמחה רוטמן:  תקנו אותי אם אני טועה, ויש פה מומחים גדולים

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, נוכל להשאיר את זה לדיון הבא?     

שמחה רוטמן: נשאיר את זה לדיון הבא, אולי כולל אגף תקציבים

שמחה רוטמן:  אני מעיר שבשכר שעליו מדובר פה אני מרגיש מאוד בעייתיות לקבוע שכל זמן שזה לא קורה, להגיד ברמה הפרקטית לאדם: עלות שכרך היא 10,000 שקל, אתה גם צריך לגור במקום מסוים, שאפשר לדון בשאלה מי מממן את המגורים שלך, ואסור לך לעבוד עבודה נוספת, אלא בתנאים מסוימים

שמחה רוטמן:  בעיניי זו אמירה מאוד בעייתית בגובה השכר הרלוונטי

שמחה רוטמן:  כשמדברים על רב אזורי, שאלת אחוזי המשרה, משרה מלאה או לא, היא שאלה אחת, ושאלת גובה השכר היא שאלה שנייה

יצחק פינדרוס: אני חושב שחובה לתת לו אפשרות לעבודה נוספת

יצחק פינדרוס:  זה לא יכול להיות בלי זה

יצחק פינדרוס:  הרי כשאתה נותן שכר כזה, זה לרמות את עצמנו, וזה גם לא נכון

יהודה חשאי: משרה מלאה היא לא היקף העסקה

יהודה חשאי:  משרה מלאה תמיד תהיה

יהודה חשאי:  נכון שאולי יש מחשבות שאם תהיה העלאת שכר ייבחנו ההבדלים ברמת שכר בין יישוב גדול ליישוב קטן, וזה נושא אחר

יהודה חשאי:  המשרה המלאה היא גם לא כרגע הנושא האם תהיה לו עבודה נוספת של 30%, 50% או 70%

יהודה חשאי:  אין ספק שכאשר מדברים כאן על רבני יישובים וכאשר השכר שלהם הוא 6,000 שקלים, ומבדיקה קצרה כמעט אין מושב בארץ ששכר הדירה שלו הוא פחות מ-4,000 שקלים, נושק ל-12,000 שקל לחודש

יהודה חשאי:  זה המצב היום, אז יש כאן עיוות

יהודה חשאי:  הנושא הזה הוא בדיונים איך עושים את זה

שמחה רוטמן: קח בחשבון, סעיף 28 (א) אומר: רב המועסק במשרה מלאה לא יעסוק בכל עסק או עיסוק נוסף

שמחה רוטמן:  ורב עיר שמועסק בחלקיות משרה

שמחה רוטמן:  יש פה לקונה

יהודה חשאי: כמובן ש-28 לא נוגע לרבני מושבים ורבני יישובים

שמחה רוטמן: אז צריך להבין מה המשמעות של משרה מלאה פה, זו השאלה

יצחק פינדרוס: זו לא שאלה של אחוזי משרה

יצחק פינדרוס:  רב יישוב ורב שכונה, במציאות שלו כיום, במעמד שלו היום, אלא אם כן האוצר הולך לעשות רפורמה גדולה, הוא חייב שתהיה לו אפשרות להעסקה נוספת

יצחק פינדרוס:  אם לא אנחנו יורים לעצמנו ברגל

שמחה רוטמן: אני מסכים

שמחה רוטמן:  זה לדיון הבא

אלעזר שטרן: האם יש כוונה לעשות משהו מקביל למה שיש אצל רבני ערים?      

יהודה חשאי: רבני ערים ורבני אזורים זה דין אחד, ורבנים שכונתיים ומושבים זה משהו אחר

יצחק פינדרוס: גם שעות העבודה הן אחרות, הכול אחר

אלעזר שטרן: בחוק כתוב שני דברים שונים

אלעזר שטרן:  לגבי רבני ערים יש לך משרה מלאה ומתחת יש אפשרות לחלקיות משרה

שמחה רוטמן: אני חושב שהסברתי שסוגיית המשרה המלאה, כן או לא, היא סוגיה שהנפקא מינה היחידה שאני מזהה לה, ואם יש אחרת אני אשמח לשמוע, היא שאלת ההעסקה הנוספת של כל מי שכתוב עליו משרה מלאה או חלקיות משרה

שמחה רוטמן:  כי בסופו של דבר כאשר אנחנו אומרים שרב יישוב תמיד מועסק במשרה מלאה ושכרו הוא 6,000 שקלים, ורב מועצה אזורית תמיד מועסק במשרה מלאה ושכרו הוא 10,000 או 12,000 זו אמירה חסרת משמעות למעט עניין אחד – משרה מלאה, אתה אומר לו בסעיף 28 אל תעבוד בעבודה נוספת, וחלקיות משרה אתה אומר לו תעבוד במשרה נוספת

שמחה רוטמן:  זו המשמעות נכון להיום בחוק

שמחה רוטמן:  אם יש משמעויות נוספות אשמח לשמוע התייחסות

גלעד קריב: יש פה שני היבטים

גלעד קריב:  היבט אחד הוא זכויות הרב

גלעד ווירגין: אני מאגף הממונה על השכר במשרד האוצר

גלעד ווירגין:  בסופו של יום יש דיון בין המשרדים, בין השרים, לנושא של עבודה פרטית נוספת

גלעד ווירגין:  מתגבשות לאט לאט הבנות

גלעד ווירגין:  אני מקווה שיהיה פתרון בהמשך השבוע

גלעד ווירגין:  כמובן שהכיוון הוא שיהיה דומה לתקשי"ר

שמחה רוטמן: כשאני אומר על אדם שהוא מועסק במשרה מלאה או לא במשרה מלאה, מה מבחינתך ההבדל? מה אתה מבין מהמשפט הזה כממונה על השכר? אני אחדד, אם מהבוקר אני אגיד: כל רבני היישובים עובדים ב-75% משרה, כמו שהוא כותב על רבני שכונה, או חצי משרה, אבל אתה קובע את שכרו באמצעות התקן, ההסכמים הקיבוציים והכול, והשכר לא משתנה במאומה, הוא אותו שכר

שמחה רוטמן:  מה ההבדל בשאלה אם כתבתי שהוא עובד במשרה מלאה או בחצי משרה?      

גלעד ווירגין: בסופו של יום והשלכות הרוחב המשקיות באופן כללי, גם לכלל המגזר הציבורי וגם בכלל למשק, השכר צריך להיות תואם להיקף המשרה

גלעד ווירגין:  בסופו של יום אתה קובע שתקן הוא למשרה מלאה, וזה השכר

גלעד ווירגין:  אותו אדם עבד 75% משרה, הוא אמור לקבל 75% מהשכר התקני שלו

שמחה רוטמן: אני מחדד את השאלה

שמחה רוטמן:  אם קבעתי שתקן רב יישוב זה 10,000 שקלים אבל רב יישוב יועסק ב-75% משרה, או שקבעתי שרב יישוב יועסק במאה אחוז משרה אבל תקן רב יישוב זה 7,500 שקל, מה ההבדל? איך היום שלו נראה שונה, איך היום שלך נראה שונה ואיך זה משנה למשק, לתקציב המדינה או לזכויותיו הסוציאליות?      

יהודה חשאי: בשכר כזה הממונה לא מתערב

שמחה רוטמן: אמרתי, חוץ מלעניין עבודה נוספת

גלעד ווירגין: כאמור, אני חוזר על העמדה שלנו, בסופו של יום השכר צריך להיות תואם את היקף המשרה

שמחה רוטמן: אני לא שואל כלום על רבני יישובים, שכונות

שמחה רוטמן:  אני שואל שאלה אחרת

שמחה רוטמן:  נכון להיום שכרו של חבר כנסת מפורסם וידוע

שמחה רוטמן:  הוא גם מפורסם ברשומות, אין סוד, כולם יודעים כמה אנחנו מרוויחים

שמחה רוטמן:  עכשיו אני אחליט שעד עכשיו שכרו של חבר כנסת היה משרה מלאה, ומעכשיו הגעתי למסקנה, בגלל שראיתי שלחברי כנסת יש יותר מדי זמן והם באים לדון בחוקים שלא מעניינים רק בשביל הצחוקים, מהיום אני אומר ששכר חברי כנסת הוא 75% משרה

שמחה רוטמן:  אבל בגלל שהשכר צריך להיות תואם את היקף המשרה, קבעתי שהשכר היום לא ישתנה

שמחה רוטמן:  מה שהיה עד עכשיו השכר נשאר השכר, רק שאחוז המשרה השתנה

שמחה רוטמן:  במה שיניתי את חיי כחבר כנסת? במה שיניתי את חייך כממונה על השכר? במה שיניתי את המשק, ועוד ועוד?     

גלעד ווירגין: בסופו של יום אנחנו רואים את זה כהשלכה רוחבית משמעותית, והכיוון הוא לתקן את השכר

גלעד ווירגין:  זו דרך המלך

שמחה רוטמן: לעניין עבודה נוספת הרי ברור לך שמישהו שאתה מעסיק ב-75% משרה או ב-50% משרה יכול לעבוד עבודה נוספת

שמחה רוטמן:  אתה לא יכול להעסיק אדם בחצי משרה ולהגיד לו שהוא לא יעבוד בעבודה נוספת

נאור שירי: אבל גם במשרה ברור לך אותו דבר בדיוק

נאור שירי:  אני יכול לתת לך דוגמה

נאור שירי:  קח את היועצים הפרלמנטריים שלך, הם מועסקים במשרה מלאה ומותר להם לעבוד בעבודה נוספת

שמחה רוטמן: עם היתר מיוחד

שמחה רוטמן:  אבל אם הם היו חצי משרה, לא הייתה שום לגיטימיות להגיד להם לא לעבוד בעבודה נוספת

נאור שירי: הלגיטימיות צריכה לבוא מהמעסיק

שמחה רוטמן: הוא המעסיק, הוא מנהל השכר

נאור שירי: לא, הוא לא המעסיק שלו

נאור שירי:  המעסיק שלו זה הרשות המקומית

שמחה רוטמן: אבל אני שואל שאלה עקרונית ואתה עונה לי על רב

יהודה חשאי: הוא בעל הבית שלי

שמחה רוטמן: כי העבודה הנוספת נגזרת מהמעסיק

שמחה רוטמן:  אני שואל שאלה פשוטה, בשירות המדינה – לא רב, לא מועצה אזורית, לא מועצה מקומית – כשמישהו עובד ב-50% משרה עקרונית אתה אמור לאשר לו עבודה נוספת, אלא אם כן יש ניגוד עניינים, נכון?     

נאור שירי: לא

שמחה רוטמן: אל תענה לי

שמחה רוטמן:  קוראים לך הממונה על השכר?     

גלעד ווירגין: יש את כללי התקשי"ר, אם אתה עומד בהם כן

שמחה רוטמן: יפה

שמחה רוטמן:  אבל הנחת העבודה שמישהו התקבל לעבודה כ-50% משרה היא שמותר לו לעבוד בעבודה נוספת אלא אם כן יש ניגוד עניינים

שמחה רוטמן:  לעומת זאת במשרה מלאה הכלל הוא שלא אלא אם כן

יהודה חשאי: אם זה למשל רמת מנהל אגף אז לא ממהרים, יש תקשי"ר מאוד קשה

יהודה חשאי:  יש מקרים נדירים ביותר ודברים מיוחדים

שמחה רוטמן: יש הבדל בין 50% משרה ל-100% משרה לעניין עבודה נוספת?     

גלעד ווירגין: לזיכרוני כן

שמחה רוטמן: חוץ מלעניין עבודה נוספת, בהנחה שאני התקבלתי לעבוד במשרד האוצר ב-50% משרה, אני ראש גדול, אני עובד המון שעות, אני משקיע המון, אין לי שעות נוספות, אני חצי משרה גלובלית

שמחה רוטמן:  ועדיין בעניין העסקה נוספת הבנתי את ההבדל

שמחה רוטמן:  אבל אם עלות השכר שלי, קבעת שאני עובד בחצי משרה, במשרה שהתקן שלה, העלות שלה היא פי שניים מאשר משרה מלאה בעבודה שהעלות שלה היא פי חצי, האם יש הבדל או אין הבדל מבחינתך למשהו?     

גלעד ווירגין: כן, יש הבדל, כי בסופו של יום אני מסתכל כממונה על השכר על כלל המשק

גלעד ווירגין:  זה מבחינתנו משהו שפורץ את המדיניות

גלעד ווירגין:  אגב, אני גם אסביר מעבר לזה

גלעד ווירגין:  זה משהו שהיו מקומות שהיו קיימים עם זה ועם השנים לאט לאט ביטלנו את זה, כי בסופו של יום דרך המלך היא להעלות את השכר ולהתאים אותו לרמה המבוקשת

שמחה רוטמן: או שאתה לא מבין את השאלה שלי או שאתה עונה לשאלה אחרת

נאור שירי: הוא לא האדם לענות לך

שמחה רוטמן: רק הוא האדם לענות לי, ואם הוא לא עונה לי אני מנסה להבין מה אני מפספס

שמחה רוטמן:  אתה מדבר איתי על שכר מסוים

שמחה רוטמן:  אני אומר, כבר נקבע התקן של המשרה, אני לא מעלה את השכר ולא מוריד את השכר

שמחה רוטמן:  יש שתי משרות, יש משרה שהעלות שלה היא 10,000 שקלים לחודש ויש משרה שהעלות שלה היא 20,000 שקלים בחודש

יצחק פינדרוס: זה משנה להבראה, לביגוד

שמחה רוטמן: אתה ממונה על השכר, תענה תשובה סוציאלית

גלעד ווירגין: יש הדברים שזה משפיע עליהם

גלעד ווירגין:  אבל בסופו של יום כשאתה אומר אני מוריד היקף משרה ונותן תשלום של משרה מלאה, זה שווה ערך

שמחה רוטמן: אבל לא אמרתי של משרה מלאה

שמחה רוטמן:  הבנתי, זה משנה להבראה, אבל את התשובה הזאת הייתי רוצה לקבל מממונה על השכר

גלעד קריב: כל הזכויות הסוציאליות קשורות להיקפי משרה

נאור שירי: שמחה, זה לא מה ששאלת

נאור שירי:  כי הרי ברור לך שזכויות ההבראה שלו נגזרות מאחוז המשרה

נאור שירי:  גם ימי החופש

שמחה רוטמן: בימי החופש אין הבדל

שמחה רוטמן:  פשוט העלות של יום החופש היא יותר גבוהה

שמחה רוטמן:  רק להבראה יש הבדל

נאור שירי: גם ימי מחלה

נאור שירי:  יש שוני, אבל את זה אתה יודע, אתה לא צריך אותו

נאור שירי:  בסיס השאלה שלך נבע מהעבודה הנוספת שאתה כן או לא מאפשר

שמחה רוטמן: על עבודה נוספת אמרתי בעצמי, הוא הסכים איתי

נאור שירי: אבל זה לא חד-משמעי

נאור שירי:  כי אם הוא עובד של רשות מקומית, רשות מקומית צריכה לאשר לו את זה

שמחה רוטמן: זה נכון, כולם מבינים את זה, אף אחד לא חולק על זה

שמחה רוטמן:  אתה מתווכח על משהו שאף אחד לא מתווכח עליו

נאור שירי: אתה התווכחת איתו על תשובה שאתה יודע מראש

גלעד ווירגין: אתה רוצה, אם אני מבין אותך נכון, שאותו עובד יהיה ב-75% משרה ויקבל את כל ההפרשות הסוציאליות של 100%

שמחה רוטמן: לא, אני לא רוצה כלום

שמחה רוטמן:  ניסיתי להבין הבנה מאוד פשוטה

שמחה רוטמן:  כתבנו בחוק שרב עיר מועסק במשרה מלאה אלא אם כן יש מקרים של 50% משרה

שמחה רוטמן:  כתבנו פה על רב יישוב ורב אזורי שמועסקים במשרה מלאה

שמחה רוטמן:  כתבנו על רב שכונה שמועסק ב-75% משרה

שמחה רוטמן:  מאחר שלכל אחד מהדברים האלו יש עלות תקן שונה, שאלתי את עצמי ואותך ואת הנוכחים פה האם יש הבדל בין אם יהודה בכישוריו הרבים כמנכ"ל המשרד יביא לחתימה של הסכם קיבוצי חדש שיעלה את עלות התקן של רב יישוב מ-10,000 ל-20,000 ויכתוב שבמקום שהם יועסקו במשרה מלאה הם יועסקו בחצי משרה, מה יהיה ההבדל

שמחה רוטמן:  אז השיבו לי פה ימי הבראה וביגוד, הבנתי

שמחה רוטמן:  בחופשה אין הבדל

שמחה רוטמן:  וסוגיה נוספת, שזה עבודה נוספת, שכאשר יש לך משרה מלאה הדיפולט הוא שאתה אומר: התקבלת לעבודה שהיא משרה מלאה, אז אל תחפש לך עבודות אחרות, אלא אם כן יש נסיבות מיוחדות או שאתה מצליח לעשות גם וגם

שמחה רוטמן:  ואם אתה בחצי משרה, בהגדרה תחפש עבודה נוספת, אלא אם כן יש ניגודי עניינים בין העבודה שלך לעבודה אחרת

שמחה רוטמן:  אלה ההבדלים שראינו

שמחה רוטמן:  אז לעניין עבודה נוספת אמרתי שרב יישוב, גם מבחינת היקף השעות שלו וגם מבחינת עבודה נוספת, בוודאי כל זמן שהעלות היא כזאת, אני חושב שגם מבחינת טיב המשרה והיקף המשרה הוא לא צריך להיות במשרה מלאה במובן הזה

נאור שירי: אתה רוצה לקבוע את זה בחוק?      

שמחה רוטמן: אני כרגע קובע בחוק משרה מלאה, וזו השאלה, למה לקבוע בחוק משרה מלאה ולא משהו אחר

נאור שירי: אבל יו"ר עמותה נחשב עבודה נוספת

שמחה רוטמן: יו"ר עמותה לא מקבל שכר

נאור שירי: הוא נחשב עדיין עבודה נוספת בעירייה

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן: אז אתה לא רוצה למנוע את זה

שמחה רוטמן: כתוב פה, התנדבות מותר לו

שמחה רוטמן:  הבנתי את העניין, אנחנו נדבר על זה בדיון הבא

גלעד קריב: יהודה, לגבי הנושא של רבני יישובים ורבנים אזוריים

גלעד קריב:  זה המקום היחיד שאין בו שום קריטריונים מספריים שתוחמים את הקצה העליון

גלעד קריב:  לגבי רבני ערים, אנחנו יודעים כמה ערים יש בישראל

שמחה רוטמן: אני לא מסכים איתך, כי הקריטריון הוא בקשת היישוב או המועצה והצורך בתקן

גלעד קריב: עם כל הכבוד, האם יכול להיות מצב שבגלל שמועצה אזורית מבקשת אז יהיו שם עשרה רבנים אזוריים?     

שמחה רוטמן: אם המועצה האזורית חושבת שלהרכב שלה זה נדרש ומבחינת הקריטריונים השוויוניים זה לא פוגע במועצות האזוריות האחרות

יהודה חשאי: תיאורטית אם יש לך מועצה אזורית עם 80 יישובים וכולם חזרו בתשובה ברוך השם ויש שירותי דת, ובמקום שני רבנים אזוריים צריך על כל שבעה יישובים רב אזורי, אז יהיה יותר

שמחה רוטמן: ותלוי בפריסה הגיאוגרפית

גלעד קריב: ולא אמורה להיות לזה איזושהי תקרה?     

יהודה חשאי: כמובן, זה הכול לפי צרכים ולפי היישוב

גלעד קריב: אנחנו הרי יודעים מה קרה בתחום המשרתים בקודש

גלעד קריב:  מצד אחד זכויות המשרתים בקודש נפגעו, ומצד שני היו מועצות אזוריות, ואני יכול לתת דוגמאות, שברור שנעשו שם מינויים הרבה מעבר לצורכי היישובים בגלל קונסטלציה פוליטית

יהודה חשאי: נפגעו כי לא היה שר אוצר כמו סמוטריץ' ושר דתות כמו מלכיאלי

גלעד קריב: לא הגיוני שנוציא חוק שאומר שאפשר עשרה רבנים אזוריים בשעה שיש גם רבני יישובים

גלעד קריב:  למה לא להגדיר?     

שמחה רוטמן: מאחר שמועצות אזוריות שונות זו מזו בפריסה הגיאוגרפית שלהן ובכמויות היישובים שלהן ובפריסה החברתית, אני חושב שהקריטריונים האלו לא צריכים להיות בחקיקה

שמחה רוטמן:  אני חושב שכאשר בא אליי ראש מועצה אזורית שמייצג גם את השלטון האזורי ואומר לי: אל תגדיר לי מראש, תן את זה לבקשה של המועצה האזורית, ויש לזה המגבלה התקציבית שבאה מאמות מידה שוויונית - - -      

גלעד קריב: הגיוני שזה הדבר היחיד בחוק ובכלל שלא תהיה בו שום הגדרה של תקרה?     

שמחה רוטמן: זה לא היחיד

גלעד קריב: יכול להיות במועצה של 8,000 אנשים שיהיו עשרה רבנים אזוריים?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  גברתי מירה, הערה לסיום

משה סולומון: תודה, אדוני

משה סולומון:  זו שאלה

משה סולומון:  כרגע מדובר בתיקון שנעשה על האפשרות להוסיף לרב אזורי יותר מרב אזורי אחד, אבל החלופות שנקבעו זה רק כאשר נפסקה כהונתו של רב יישוב או רב אזורי, למעשה כשמדובר ברב אזורי אז זה רק רב אזורי, או כאשר לא מכהן רב

משה סולומון:  האם המשמעות היא שיש רק שני תחנות למינוי רב ואין משהו יזום?     

שמחה רוטמן: את צודקת

משה סולומון: אני לא צודקת, אני שואלת

משה סולומון:  אני שבה ומזכירה

שמחה רוטמן: העלית נקודה נכונה

שמחה רוטמן:  לגבי יישוב יש שתי תחנות

שמחה רוטמן:  לגבי מועצה אזורית יכול להיות שלא מכהן רב, או שמכהן רב והמועצה האזורית ביקשה רב נוסף

שמחה רוטמן:  צריך לתת לזה ביטוי, את צודקת

משה סולומון: ולא משנה אם נפסקה הכהונה

שמחה רוטמן: נכון

יוסף יצחק שלוש: אני רוצה להעלות כמה נקודות, על רובן דיברו

יוסף יצחק שלוש:  אגיד נקודה או שתיים שנותרו לדבר עליהן

יוסף יצחק שלוש:  ביישוב שיש רב אזורי שהוא גר ביישוב, צריך להיכתב סעיף בחוק שבאותו יישוב שהרב האזורי גר לא יהיה רב מושב, כי הרב האזורי ממלא גם את הפונקציה של רב המושב

יוסף יצחק שלוש:  כן, הרב האזורי נמצא במקום

יוסף יצחק שלוש:  כמו שאין שני רבני יישובים במקום אחד, גם במקום שיש - - -      

שמחה רוטמן: ואם הרב האזורי מחר יעבור דירה? הרי אין לו חובה להישאר שם

שמחה רוטמן:  אני לא כותב את זה בחוק

יוסף יצחק שלוש: אבל זה מפריע למקרים מסוימים

יוסף יצחק שלוש:  אני לא מדבר בלי ניסיון, אני מדבר מתוך ניסיון

יוסף יצחק שלוש:  כשיש רב אזורי במקום, לא צריך רב מושב

שמחה רוטמן: ואם הוא עובר דירה ליישוב, אז נפטר את רב היישוב?     

יוסף יצחק שלוש: אז המקום מתפנה

שמחה רוטמן: אבל אם הוא עובר דירה ליישוב שבו כבר מכהן רב? הרב האזורי החליט לעבור לגור ביישוב שבו מכהן רב

שמחה רוטמן:  בכל היישובים במועצה האזורית מכהן רב, כמו במועצה האזורית שפיר

יוסף יצחק שלוש: תפסת אותי הפוך, אתה צודק

שמחה רוטמן: לכן אני לא נכנס לרזולוציות האלה בחקיקה, מצטער

שמחה רוטמן:  אם אין צורך, אז היישוב לא יבקש

שמחה רוטמן:  ואם הוא יבקש, אז כנראה שיש צורך

שמחה רוטמן:  לא נכנס לזה

יוסף יצחק שלוש: יש הצדקה בדבריך

יוסף יצחק שלוש:  המילים "לא הביעו התנגדותם לאיוש המשרה", אני חושב שלמילים "לא הביעו" צריך לתחם זמן

יוסף יצחק שלוש:  כי יכול להיות שגם ביום האחרון לא יתאים למאן דהוא ויביע התנגדות גם ביום שלפני הבחירות

שמחה רוטמן: אמרנו, ואני ביקשתי מהמשרד לשירותי דת לתת לזה מענה, למשל כשנפסקה כהונתו לייצר לזה את הפרוצדורה שכאשר נפסקה כהונתו, שהרב המכהן צפוי לפרוש מכהונתו במהלך ששת החודשים הקרובים, ישלח השר למועצה האזורית מכתב והוא ייתן לזה מענה

אלעזר שטרן: אפשר לחבר את זה לסעיף קטן (ה)

יהודה חשאי: אבדוק איך הנהלים היום

יוסף יצחק שלוש: בסוף, וניתנה הסכמת שר האוצר לעניין תקצוב המשרה, זה לא ניסוח נכון היות שהשר רק מתקצב בגדול וזה עובר למשרד לקבוע את הקריטריונים

יצחק פינדרוס: הלוואי

יוסף יצחק שלוש: ניתנה הסכמת שר האוצר לתקצוב הספציפי

יהודה חשאי: הרב שלוש, קצת תשאיר לי משהו לעבוד

שמחה רוטמן: אני לא מתערב בזה

רוני מר: אני מהלשכה המשפטית במשרד האוצר

שמחה רוטמן: היה פה השלטון, עכשיו הגיע ההון

רוני מר:  לגבי סעיף (ג) שהוא בעצם משלים את התיקון העקיף לחוק שירותי דת, זה מתקשר גם לנקודה שדובר עליה קודם

רוני מר:  סעיף 35 זה הסעיף הזה, קובעים שהתקצוב שכאן יש לרבנים הוא לא מתבצע באותו אופן שבו מתבצע התקצוב של מועצות דתיות לפי סעיף 11 לחוק

שמחה רוטמן: נכון, והסברנו גם למה זה

רוני מר: הוא לא קובע מנגנון אחר, אבל הוא קובע שהוא אוכף אותו

שמחה רוטמן: הוא קובע מנגנון, שזה מתוקצב על ידי המשרד לשירותי דת

רוני מר: לא

רוני מר:  זה נכון לגבי המשרד לשירותי דת, זה מתייחס ל-60%-40%

שמחה רוטמן: לא, 100% מתוקצב על ידי המשרד לשירותי דת

רוני מר: זה מחליף את המנגנון בסעיף 11

רוני מר:  סעיף 11 כולל הוראות נוספות שמתייחסות לאמות המידה בחלוקת הכספים

רוני מר:  סעיף 11א לחוק שירותי הדעת מתייחס לאמות המידה שנקבעות על ידי ממשלה כל שנה בהחלטות ממשלה

שמחה רוטמן: ואתה רוצה שגם זה יהיה על פי אותן אמות מידה

רוני מר: אנחנו חושבים שזה נכון לעשות, בעיקר בגלל שהדבר הזה קיים בחוק

יהודה חשאי: דרך אגב, זו לא עמדה של שר האוצר

רוני מר: סעיף 11א לחוק שירותי דת קובע מנגנון של חלוקת תפקידים לפי אמות מידה שוויוניות שנקבעות לפי החלטת ממשלה

רוני מר:  כל שנה הן נבחנות מחדש

רוני מר:  זה מתקשר קצת לנקודה שאיגי העלה קודם לגבי התקנים, וזה בעיניי גם נותן את התשובה

שמחה רוטמן: לשיטתך כאשר רב נפטר או עוזב את תפקידו או יוצא לפנסיה, התקן צריך ללכת לאיבוד?     

רוני מר: זאת אחת השאלות, זה לא העיקר

רוני מר:  אני חושב שהנקודה של התקן היא נקודה שולית לנקודה העיקרית של הדבר הזה

רוני מר:  הנקודה המרכזית פה בנושא בעינינו היא שכאשר מחלקים תקצוב, כאשר משרד ממשלתי מחלק תקצוב, כמו שכתוב כאן, החלוקה הזאת צריכה להתבצע על פי אמות מידה שוויוניות

שמחה רוטמן: זה נכון

יצחק פינדרוס: שוויון לא צריך להיות כתוב בחוק

יצחק פינדרוס:  זה דבר כללי שכל אחד מחויב בו

רוני מר: זה בגלל שסעיף 11 לחוק שירותי הדת קובע מנגנון וקובע דרך ספציפית, כמו שתיארתי קודם לגבי חלוקת הכספים למועצות הדתיות

רוני מר:  ומאחר שכאן מכניסים דרך חלוקת תקציבים נוספת, אני חושב שנכון לעשות את זה גם כאן כי אחרת נוצר פה עיוות בחלוקה של הכספים ובמנגנונים

שמחה רוטמן: אני רוצה על הדבר הזה עמדת משרדים

שמחה רוטמן:  יש דרך להעביר עמדת משרדים

שמחה רוטמן:  אתם יכולים להביא לדיון הבא את עמדת שר המשפטים, שר האוצר, השר לשירותי דת

שמחה רוטמן:  יש עמדת מדינה אחת בנושא הזה, תחליטו מה אתם רוצים, תגידו לי מה אתם רוצים

שמחה רוטמן:  אני חושב שהמנגנון שיש פה, ניתנה הסכמת שר האוצר לעניין תקצוב המשרה, שר האוצר ייתן את ההסכמה שלו כמובן על פי אמות מידה ועל פי תקנים

שמחה רוטמן:  מאחר שעלו פה כמה סיטואציות, כולל סיטואציה שדיבר עליה איגי, ואפשר לדבר על עוד כמה סיטואציות אחרות, שתקן, בוודאי של רב יישוב רב אזורי, בניגוד למה שקורה בצורכי דת שזו פונקציה של מספר תושבים, מדובר על שינוי מהותי בזהות היישוב

שמחה רוטמן:  דיברו על זה כולם, דיבר על זה גם גלעד, האם ביישוב פלוני או אלמוני יש רב

שמחה רוטמן:  אני לא יכול לחיות עם סיטואציה שאיגי מדבר עליה, מבחינתי היא ייהרג ואל יעבור, שרב שנפטר או רב שעוזב את תפקידו אז היישוב מאבד את התקן שלו

שמחה רוטמן:  זו סיטואציה שאני לא מבין אותה, לא מבין את ההצדקה אליה

שמחה רוטמן:  אם אני מבין שסעיף 11א הוא מין מילת קסם שמאפשרת לשרירות הלב של הרב שפתאום החליט לעזוב כי הוא הלך למשהו אחר, או לשרירות הלב של הפקיד באוצר או של משרד המשפטים או של המשרד לשירותי דת לקחת תקן מיישוב שבנה את עצמו סביב העובדה שיש לו רב, וזה יכול לייצר לו משבר קהילתי וכדומה, לא מוכן לדבר הזה

שמחה רוטמן:  אתה רוצה להגיד לי שצריך שהסכמת שר האוצר תינתן על פי קריטריונים שוויוניים בחלוקה הראשונית של התקנים? אני לא חושב שצריך לכתוב את זה בחוק

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה בסיסי

רוני מר: התייחסת לשני דברים, ואני רוצה לדייק כי אולי לא הובנתי נכון

רוני מר:  הסכמת שר האוצר היא לדבר אחר לחלוטין, לעניין תקצוב המשרה

רוני מר:  היא לא קשורה בשום צורה שהיא לסעיף (ג) ולמה שאנחנו מדברים עליו

שמחה רוטמן: למה?     

רוני מר: כי הסכמת שר האוצר ניתנת בנוסח הזה, באישור המועצה האזורית - - -      

שמחה רוטמן: כשנותנים תקן פעם ראשונה

שמחה רוטמן:  שם תפעילו את השיקולים השוויוניים שלכם

רוני מר: אבל זה לא קשור לתקצוב הכללי של כלל התקנים

שמחה רוטמן: לא כלל התקנים

שמחה רוטמן:  רב יישוב

רוני מר: ורב אזורי לא נקבעים לפי אמות מידה

שמחה רוטמן: אז אני שואל שוב, כאשר החליטו שליישוב פלוני יינתן תקן בפעם הראשונה אז הדבר הזה דורש את הסכמת שר האוצר לתקצוב המשרה

שמחה רוטמן:  האם שר האוצר נותן את התקצוב הזה במסגרת התוכנית הממשלתית או במסגרת אמות מידה שוויוניות או במסגרת דברים אחרים – אני לא מתערב בזה

שמחה רוטמן:  שר האוצר היום גר בקדומים ואם הוא יחליט שהיישוב הסמוך לקדומים מקבל והיישוב הרחוק מקדומים לא מקבל, יגידו לו: אדוני היקר, פעלת בצורה לא שוויונית ומפלה, וזה לא ייתכן שזה יעבוד כך

שמחה רוטמן:  זה ברור לחלוטין, לא צריך לכתוב את זה בחוק

שמחה רוטמן:  אחרי שהוא החליט שיישוב פלוני, יחד עם כל הצרכים האלו, צמוד לסמל היישוב הזה במשרד הפנים כתוב שזה יישוב עם רב

שמחה רוטמן:  זו משמעות ההחלטה

שמחה רוטמן:  השאלה היא אם הרב המכהן שם נפטר, עזב תפקיד, החליט להתקדם הלאה בחיים או לא, לא אמורה לגרום לזה שהתקן ייעלם

שמחה רוטמן:  וזה דבר שאיגי דיבר עליו ואני התקוממתי על זה

שמחה רוטמן:  זה מייצר אי שוויון

שמחה רוטמן:  אתם חושבים שזה מייצר שוויון? בעיניי זה מייצר אי שוויון חריף, אי שוויון של רבנים, אי שוויון בין שני יישובים שבאחד הרב האריך ימים ובאחר לא

שמחה רוטמן:  זה גורם לתעדף רבנים צעירים, זה גורם לאלף בעיות שאי השוויון הזה מייצר

שמחה רוטמן:  זו מציאות שאני לא יכול לקבל

שמחה רוטמן:  אתה אומר שאתה רוצה שזה יעבוד לפי תוכנית ממשלתית או לא

שמחה רוטמן:  תקבלו החלטת ממשלה ששר האוצר לא נותן את ההסכמה הזאת אלא על פי תוכנית ממשלתית

שמחה רוטמן:  אני לא צריך להסדיר את זה בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן:  אתה יכול להסביר לי על איזה מקרה אחר אתה רוצה את זה? אני מציע שבמקום שאתה תסביר לי עכשיו, שאנחנו כבר בחריגה גדולה מזמן הדיון, שבו בבקשה משרדי הממשלה, שיבואו השרים ויגידו לי מה הם רוצים בנושא הזה

שמחה רוטמן:  יש לי דרך לדבר עם השרים

שמחה רוטמן:  יש לך שר, יש לו שר, מצוין, ידברו איתי ויגידו לי מה אתם רוצים בנושא הזה

שמחה רוטמן:  מציאות אחת אני לא אקבל, גם אם כל השרים יבואו לפה ביחד ויגידו שהם רוצים, שבשנייה שרב נפטר התקן נעלם

שמחה רוטמן:  גם אם יגידו כך כל השרים כולם, כולל ראש הממשלה

שמחה רוטמן:  לא מוכן

רוני מר: זה מתייחס לדיון אחר לגמרי

רוני מר:  הזנב הוא - - -      

שמחה רוטמן: שאר שירותי הדת במועצה המקומית יחולו עליהם הכללים הרגילים

שמחה רוטמן:  אני לא מתערב בהם

שמחה רוטמן:  תקן הרב הוא מוחרג מהאירוע

שמחה רוטמן:  הוא מוחרג עם לעניין 60%-40%, בגלל בעיות הנציג שדיברנו עליהן, והוא מוחרג גם לעניין הזה

שמחה רוטמן:  אתה צודק, העלית לי עכשיו עוד נקודה, צריך להיות שהוא מוחרג כמו שאמר פה נאור קודם גם לעניין עלות שירותי המשרד שלו

שמחה רוטמן:  גם את זה הייתי מחריג, העובדה שהוא צריך שירותי משרד במשרד של המועצה

שמחה רוטמן:  אם יש לזה עלות, גם את זה צריך להחריג, שגם זה לא ייעלם בשנייה שמישהו לוטש עיניים לדבר הזה

שמחה רוטמן:  אבל זה הכול

רוני מר: ביקשת תשובות לדיון הבא, אז נביא תשובות לדיון הבא

רוני מר:  אבל הדיון הוא יותר רחב לגבי כלל ההקצאה של התקציב

שמחה רוטמן: אבל אני לא נוגע בכלל ההקצאה של התקציב

שמחה רוטמן:  רק לגבי המשרה של רב יישוב ורב אזורי

רוני מר: לגבי התקצוב הכולל שלהם

רוני מר:  אבל איך מתבצע התקצוב הכולל שלהם?     

שמחה רוטמן: לא מתערב

רוני מר: החוק מדבר על הדבר הזה

רוני מר:  חוק שירותי הדת מתייחס לתקצוב הכולל של מימון הרשויות והמועצות הדתיות

שמחה רוטמן: אבל לא על התקנים של רב יישוב ורב אזורי

שמחה רוטמן:  אז לזה עשיתי הסדר

שמחה רוטמן:  צודק, על זה הוא לא מדבר ואני כן מדבר

רוני מר: החוק אבל קבע כבר הוראות לגבי איך זה אמור להיות

רוני מר:  דרך אגב, אמרת קודם לגבי פקידים, אדוני

רוני מר:  זה לא פקידים

רוני מר:  סעיף 11 מתייחס בצורה מפורשת, זאת החלטת ממשלה

יהודה חשאי: אבל בשביל זה יש חוק חדש

שמחה רוטמן: נכון, אבל ההסדר הזה מתאים, כמו שאמר איגי, כשיש לי מועצה שמספר תושביה מאוד גדל

שמחה רוטמן:  אז מה לעשות, הם דורשים יותר עלויות לטובת שטחי קבורה ודורשים יותר שירותי כשרות וכל הדברים שהם דורשים יותר

שמחה רוטמן:  אתם גם יודעים במשרד האוצר להבדיל בין תקצוב לבין תקנים

שמחה רוטמן:  תקצוב זה משהו אחד, תקן זה משהו אחר

שמחה רוטמן:  ולכן התקן הולך ישירות, מימון מלא, ממשרד לשירותי דת אל הרשות המקומית ודרכה לרב

שמחה רוטמן:  כל השאר, חלים עליהם הוראות הכללים של סעיף 11

שמחה רוטמן:  לא נגעתי בזה

יהודה חשאי: כל סעיף 11 מדבר רק על דבר אחד, שיטת התקצוב

יהודה חשאי:  ולכן אין סעיף 11

שמחה רוטמן: לגבי תקנים

רוני מר: הוא מדבר על חלוקת תקציב

יהודה חשאי: אין חלוקת תקציב כאן, זה כל העניין

יהודה חשאי:  האוצר מנסה בדלת האחורית - - -      

שמחה רוטמן: הבנתי הכול

שמחה רוטמן:  שמעת את תשובתי

שמחה רוטמן:  אמרתי שני דברים, האחד בקשר למה אתה כן רוצה, לפי אילו קריטריונים ייתן הסכמת שר האוצר לעניין תקצוב המשרה הראשוני

שמחה רוטמן:  אם אתה חושב שיש שם דברים שצריך להכניס, אמות מידה, החלטות ממשלה, כל הדברים האלו, תביאו לי תשובה מהשרים

שמחה רוטמן:  זו שאלת מדיניות של השרים מה שהם רוצים

שמחה רוטמן:  מה שהשרים יגידו לי אני אקבל

שמחה רוטמן:  לעניין מה שאמר איגי, אני אומר כאן ועכשיו - - -      

איגי פז: אתה כל הזמן אומר "מה שאמר איגי"

איגי פז:  אני רוצה לדייק שמה שדיברתי עליו הוא הרבה יותר רחב רק מהסיטואציה שבה הסתיימה כהונתו של רב עיר

איגי פז:  מה שאני אומר הוא שתקצוב שמסתכל על מי קיבל ומי לא קיבל תקן הוא לא בהכרח שוויוני

איגי פז:  אמות מידה שוויוניות צריכות להסתכל על מספר תושבים, על צורכי דת, כמו שנעשה בתבחינים שנקבעו - - -      

יהודה חשאי: זה קיים רק אצל הרבנים

יהודה חשאי:  בשום משרה במדינה זה לא קיים

איגי פז: זה לא שאמרתי שרק בסיטואציה שבה נפסקה כהונה לקחנו לכם את התקן

איגי פז:  לא, אני אומר שצריך להסתכל על השוויוניות

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל אתה מסכים איתי שאם רב מכהן אתה לא תיקח את התקן, למרות כל השיקולים האלה, נכון? איגי, זו שאלה של כן או לא

איגי פז: אני חושב שצריך הרכב - - -      

שמחה רוטמן: איגי, זו שאלה של כן או לא

איגי פז: אני חושב שכל שיטת התקצוב - - -      

שמחה רוטמן: זו שאלה של כן או לא

שמחה רוטמן:  מכהן שם רב, אתה תיקח להם את התקן?     

איגי פז: אני חושב שכל שיטת התקצוב - - -      

שמחה רוטמן: לא הצלחתי להבין, כן או לא?      

איגי פז: אבל לפעמים התשובה היא יותר מורכבת מכן או לא

שמחה רוטמן: אבל אני שאלתי שאלה פשוטה

שמחה רוטמן:  כל השיקולים במקומם מונחים, בין אם אני מסכים להם ובין אם לא

שמחה רוטמן:  מונה אתמול רב יישוב ליישוב פלוני או אלמוני ועכשיו אתה חושב שבחלוקה שוויונית יותר וצודקת צריך שיישוב אחר יקבל את התקן

שמחה רוטמן:  אתה לוקח להם את התקן ומפטר את הרב?      

יהודה חשאי: זה מה שרוצה עכשיו האוצר

איגי פז: צריך לחשוב ו - - -      

שמחה רוטמן: לא הצלחתי להבין כן או לא

שמחה רוטמן:  זו שאלה מאוד פשוטה

יהודה חשאי: התשובה היא כן, זה מה שהם רוצים

איגי פז: התקצוב צריך להתבסס על מספר תושבים

יהודה חשאי: גם לך וגם לרוני מותר להגיד שזה הרצון

שמחה רוטמן: איגי, זו שאלה מאוד פשוטה

שמחה רוטמן:  הוחלט שליישוב פלוני יהיה רב

שמחה רוטמן:  אחרי שנה הגעת למסקנה שליישוב אחר מגיע יותר

שמחה רוטמן:  למה? מכל הסיבות שבעולם, השוויוניות או הלא שוויוניות

שמחה רוטמן:  האם אתה אומר ליישוב שמונה לו רב לפני שנה: תגיד שלום ותודה לרב שלך, הרב הולך, וגם הוא מפוטר מהתפקיד, ועם יישוב אחר תתחיל עכשיו תהליך לבחירת רב? זו שאלה של כן או לא בלבד

איגי פז: יש פה גם כמובן משקל לשאלת ההסתמכות של הרב

שמחה רוטמן: אז אתה אומר שתיאורטית כן

שמחה רוטמן:  האם התרחיש הזה אפשרי, כן או לא?      

רוני מר: אדוני, זו לא החלטה של כן או לא

יצחק פינדרוס: הממשלה לא יכולה להחליט דבר כזה

יצחק פינדרוס:  זה חוסר סבירות

איגי פז: אני חושב שצריך לעשות הבחנה בין אחורה לבין קדימה

שמחה רוטמן: איגי, כל פעם שלא תענה לי תשובה ותנסה לסבך עוד, אני אחיל את הסיבוך פנימה ועדיין אשאל כן או לא

שמחה רוטמן:  על פי החוק הזה, אחרי שהוא נחקק, לא קדימה ולא אחורה, מונה רב ליישוב פלוני אחרי שהתקבלה הסכמת שר האוצר, נבדק התקן, אמות מידה שוויוניות, הוחלט שליישוב הזה מגיע רב, ניתן לו רב

שמחה רוטמן:  הרב התחיל לכהן ואחרי שנה יושב איגי במשרד המשפטים, רוני במשרד האוצר ויהודה במשרד לשירותי דת ואומרים: הגענו למסקנה שליישוב שליד מגיע רב וליישוב הזה לא מגיע רב

שמחה רוטמן:  לפי כל הבחינות הכי שוויוניות שיש

שמחה רוטמן:  אתה לוקח לו את הרב, כן או לא?      

איגי פז: כל שיטת תקצוב שמבוססת על תקנים יש בה - - -      

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אתה רוצה שתוכל לעשות את זה ואני רוצה שלא תוכל לעשות את זה

שמחה רוטמן:  מצוין

שמחה רוטמן:  אתה רוצה שתהיה לך האופציה ואני לא רוצה שתהיה לך האופציה

יהודה חשאי: אני חושב שאולי יצא המרצע מן השק

יהודה חשאי:  אין זה סוד שיש חילוקי דעות קריטיים כרגע בין המשרד לבין משרד האוצר ומשרד המשפטים

יהודה חשאי:  אם זה תלוי בהם, כרגע מה שמבקש משרד האוצר ומשרד המשפטים הוא לפטר את כל 300 הרבנים הקיימים, להתחיל אמות מידה חדשות ולקבוע איפה צריך ואיפה לא, ועל פי זה לעשות

יהודה חשאי:  ואני לא מוכן לזה

שמחה רוטמן: יהודה, זו בכלל לא שאלה מה אתה מוכן

שמחה רוטמן:  אמרתי את מה שאמרתי

שמחה רוטמן:  יש דברים לגבי מינויי רבנים מכאן ולהבא שאם יבואו המשרדים ויגידו: אנחנו רוצים שבמקום שיהיה כתוב "הסכמת שר האוצר לעניין תקצוב" יהיה כתוב "אמות מידה" או כל מה שרוצים, אני מוכן לשמוע

שמחה רוטמן:  תגיעו למשהו מוסכם, תביאו אליי

שמחה רוטמן:  יש דברים שגם אם כל השרים כולם, כולל השר לשירותי דת, יגידו לי שהם רוצים, אני לא אעשה

שמחה רוטמן:  לא יהיה חוק

שמחה רוטמן:  שיהיה חוק כמו שאני רוצה ולא כמו שאתם רוצים

שמחה רוטמן:  גם אם שניכם תבואו ותגידו שעכשיו מפטרים 300 רבנים ומתחילים לחלק את כל העוגה מחדש, לא יהיה, נקודה סוף פסוק

שמחה רוטמן:  אל תחזרו אפילו עם תשובה כזאת, כי זה לא יהיה

שמחה רוטמן:  דבר שני, אם אתם רוצים לייצר מציאות שבה רב ימונה על פי אמות מידה שוויוניות, עם כל הקריטריונים שתרצו בעולם, שיש להם היגיון, ושנה אחר כך אתם תשלחו יד ותגעו לו באחוזי המשרה או במקום ההשמה שלו או בקהילה, גם לא יהיה

שמחה רוטמן:  גם אם השר לשירותי דת, שר האוצר ושר המשפטים יבואו ויגידו שהם רוצים, לא אסכים לזה

יצחק פינדרוס: אבל גם אם הרב נפטר או עזב, לא מפרקים קהילה בגלל זה

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  גם לזה אני לא אסכים

שמחה רוטמן:  בשנייה שיישוב יקבל תקן לפי הכללים החדשים, כל זמן שהיישוב לא ייוותר על התקן מסיבות כאלו או אחרות, כי השתנתה לו הדמוגרפיה, כי הוא לא רוצה, כי לא בא לו, כל זמן שהוא לא יוותר על התקן, התקן יישאר ליישוב

גלעד קריב: הדבר היחיד שכן היה אפשר לעשות זה לקבוע בחוק מנגנון שלא קשור לשאלת הסטת התקן

גלעד קריב:  האם יש למאן דהוא סמכות, לשר בהסכמת ראש המועצה, לבחון עניינית

גלעד קריב:  מחר יש מצב שבאמת יישוב היה תורני אבל השתנה אופיו, אולי רב אזורי יכול לספק את הצרכים שלו, זה הגיוני

איגי פז: זה כתוב

יצחק פינדרוס: כתוב שהמועצה יכולה להתנגד

שמחה רוטמן: שבשנייה שמתחדש תקן יש להם נקודת עצירה

שמחה רוטמן:  ויש גם מנגנון אחר שכתבתי, שאמרתי שמחכים לתשובה, שאם יש המון תלונות על רב או לא מתאים וכדומה, אז אפשר גם רב מכהן

גלעד קריב: אפשר להגדיר מנגנון שאומר שמוקם צוות בדיקה

שמחה רוטמן: כל זמן שהקווים העקרוניים האלו ברורים, הכול טוב ויפה

שמחה רוטמן:  למיטב הבנתי, ויתקן אותי גלעד אם אני טועה, הקווים שאני דיברתי עכשיו זה אפילו לא שאלה של קואליציה ואופוזיציה

שמחה רוטמן:  זו סתם שאלה של הבנה מה צריך פה

שמחה רוטמן:  אם מקבלים את ההיגיון שיש רבנים, לא ייתכן שהם יהיו פינג-פונג

שמחה רוטמן:  אם אין רבנים, אין רבנים

שמחה רוטמן:  אבל אם יש רבנים, הם לא פינג-פונג

שמחה רוטמן:       תודה רבה

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה

שמחה רוטמן:  נשוב ונתכנס בישיבה הבאה

שמחה רוטמן:  תודה רבה