ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 97, 2023-07-05 00:00

ארז מלול: בוקר טוב, ועדת הפנים, הנושא הראשון על סדר היום חסמי בנייה של רשות מקרקעי ישראל מונעת פיתוח המרחב הכפרי שבפריפריה

ארז מלול:  אז לפני שאני גם אגיד כמה דברים, אני מכבד את חבר הכנסת אלון שוסטר, ראש מועצה אזורית לשעבר, שמכיר את הנושא מקרוב, שיציג את הדברים

אלון שוסטר: תודה רבה אדוני יושב הראש

אלון שוסטר:  ראשית דבריי, אני מחבק, בשם כולם אני מניח, את משפחתו של לוחם צה"ל, לוחם אגוז שנפל למען הגנת תושבי ישראל וביטחונה

ארז מלול: כולנו מצטרפים

אלון שוסטר: בשל הגילוי נאות, הבן שלי היה אחד מה-1,000 ביחידה סמוכה

אלון שוסטר:  ולא כולם שבים לבסיסם בשלום

אלון שוסטר:  והלילה גם הבית שלי היה תחת מתקפה מעזה

אלון שוסטר:  אז אלו הם חיינו

אלון שוסטר:  ועכשיו, בנסיבות האלו, שהן לא מנותקות במידה רבה מהדיון שלנו, כלומר מה קורה במרחב הכפרי שחלקו גדול פריפריה וספר? כיצד רשויות המדינה כולן, במקרה הזה רשות מקרקעי ישראל, תומכת ביעדים הלאומיים שהם הצמיחה הדמוגרפית? אני אגב לא יודע מי הנציג של רמ"י פה? שלום אדוני

ארז מלול: יש נציגים

אלון שוסטר: תודה שאתם פה, ואני רוצה לגעת לפני שחברים אחרים שנמצאים כאן יפרטו

אלון שוסטר:  הדיון עצמו הוא דיון גם כמותי וגם איכותני

אלון שוסטר:  הוא כמותי כי המרחב הכפרי שמהווה כמשהו סדרי גודל שבין 10-12 אחוזים מאוכלוסיית ישראל, צריך, חייב, להיות חלק מהמאמץ הלאומי לבניית דירות, לצמיחה, ובאופן עקרוני כך צריך להיות וצריך להצטופף בהקשרי תכנון ברמה סבירה, וצריך לייצר תכנון ראוי, לא רק ביישובים הערביים צריך לייצר תכנון ראוי, אלא גם ביישובים היהודיים, ומותר להצטופף, מותר לייצר תשתית ראויה לשיכון, לדיור

אלון שוסטר:       אבל יש כאן גם דיור איכותני

אלון שוסטר:  יש כאן שאלה שאני נתקל בה גם בהקשרים אחרים בוועדה אחרת, בנושא ועדות הקליטה, על מידת הלגיטימציה של היישובים הכפריים בעלי הצביון הקהילתי השיתופי במדינת ישראל

אלון שוסטר:  הייתי אומר על הרעיון הקהילתי-שיתופי בעיקרון, רעיון הלגיטימציה

אלון שוסטר:       המדינה הזו, הארץ הזו, התנועה הלאומית היהודית התבססה, היום נגיד כבשה זה נותן קונוטציות לאומיות, אבל פילסה את דרכה במדינה הזאת באמצעות יישובים שיתופיים, התאגדויות, כך רשום בשלט של הישוב שלי אל מול עזה, התאגדות פועלים שיתופית

אלון שוסטר:  ואם החליטה מדינת ישראל שההתאגדות השיתופית היא לא מדינה אז נא להגיד את זה

אלון שוסטר:  אם היא מתאימה אז נא לתת את הכלים כדי להמשיך לחיות ולהתפתח באופן הזה

אלון שוסטר:  זאת הנקודה המרכזית בעיני

אלון שוסטר:       אם לדוגמה, אדוני יושב הראש, אנחנו מציעים בהקשר אחר לגמרי כאילו לא קשור אבל קשור מאוד לאיך מדינה תופסת מיעוטים וריבוי תרבותי ואידיאולוגי במתווה השירות שאנחנו מציעים, אנחנו חשובים שיש לגיטימציה לשונות באופן השירות של מדינת ישראל

אלון שוסטר:  בין ביטחון לתווך הקהילתי, מוסדות חירום וכו'

אלון שוסטר:  ערבים וחרדים לדוגמה, כנראה רובם ישרתו אחרת את מדינת ישראל ואת צרכי הלאום, כך בדיוק בהקבלה ההתיישבותית צריך לתת לגיטימציה להתיישבות בדואית עם האפיון, ערבית, דרוזית, יהודית, עירונית, כפרית ובהתיישבות הכפרית הממד הקהילתי הוא קריטי, הוא חלק משמעותי, הן באופי והן בקצב הקליטה

אלון שוסטר:       אני כראש מועצה, קבעתי עיקרון של בממוצע בישוב של 100-200 משפחות קליטה ממוצעת בשנה של כ-10 משפחות

אלון שוסטר:  אפילו נגררתי כעד לדיון משפטי בין קבלן, יזם, לבין קיבוץ

אלון שוסטר:  כי המועצה אמרה לא בונים בבוכטות של שלוש שנים, או לא מכפילים בשלוש שנים את גודל היישוב

אלון שוסטר:       אני רוצה לומר דבר נוסף, יש היגיון, אדוני יושב הראש, לשים לב לכך שתהליך, שבשפה היפה קוראים לו ג'נטריפיקציה, כלומר דחיקת הבנים או המקומיים ביישובים, ידם לא משגת כתוצאה מהשומות, כתוצאה מעליית הערכים, והם נדחקים

אלון שוסטר:  זה קורה לא רק בערים, לא רק ב-downtowns אלא גם ביישובים הללו שאנחנו מדברים עליהם, הכפריים, כולל בפריפריה

ארז מלול: רק מציע שיהיה העדפה לממשיכים?     

אלון שוסטר: אני חושב שצריך לתת את הדעת על כך שלא ייווצר מצב שהעלויות הן יהיו כאלו שמי שיוכל להגיע אלו אנשים שבעצם בחלקים רבים זה יהיה בית הנופש שלהם, הבית הנוסף שלהם

אלון שוסטר:  המרקם הקהילתי חייב להיות כזה שמאפשר לאנשים מן היישוב להיקלט, אגב זה גם קשור לתכנון, בתים קטנים יותר ליחידים, לפרודים, לזקנים, לאפשר מגוון של אנשים בתוך היישוב כדי שתהיה אפשרות קלה, או אפשרית, או דיור בר השגה

אלון שוסטר:       והתביעה שלי, אל רשויות המדינה השונות הן בהקשר של אופי היישוב, הן בהקשר של התכנון, הן בהקשר הקנייני, לאפשר דיור בר השגה שבני המקום לא יהיו מנודים מסיבות כלכליות

אלון שוסטר:  אנחנו בתהליך של הזדקנות מואץ

אלון שוסטר:       לעומת זאת, תראי מה קורה במקומות שמאפשרים, כמו בעוטף עזה תופעה מדהימה, תחת אש, צמיחה דמוגרפית

אלון שוסטר:  ואגב, ביישוב שאני חי בו, מגיעים אנשים מכל הקשת הישראלית, אתם יכולים לראות את זה בתוצאות הבחירות, אתם יכולים לראות את זה בדעות של האנשים, זה פנטסטי

אלון שוסטר:  הריבוי התרבותי הוא מצוין

אלון שוסטר:  מה שכן, התאמה קהילתית כי אנשים הולכים לחיות ביחד, להיות כפופים לאסיפה הכללית

ארז מלול: הבעיה היא שהחדשים שנכנסים הם נהיים רוב

ארז מלול:  אתה לא יכול לחייב אותם לחיות לפי הכללים שהיו אצל הוותיקים

אלון שוסטר: לא, לכן זה תהליך אורגני, לכן יש תהליכים של השתנות

אלון שוסטר:  אני בעד, מאוד בעד, וממילא מי שמגיע - - -      

ארז מלול: כך היה גם עם הוועדים, זהות ועדים וכל הדברים האלה

ארז מלול:  אתה מכיר את זה

אלון שוסטר: אני מכיר היטב, ואנחנו צריכים בתהליך אורגני, ולכן הדגש הוא על האורגניות, על הצמיחה האורגנית, ואין שום ספק שהשינויים הם מעולים וטובים, ובלבד שלא יתנגשו חזיתית באופי העקרוני של ההתאגדות הקהילתית

ארז מלול: ולגבי חסמי הבניה שנמצאים פה?     

אלון שוסטר: החסמים אנחנו נשמע

ארז מלול: איפה? תזהה את הבעיות, בזמן, סוג תוכניות?     

אלון שוסטר: עלויות הקרקע

ארז מלול: זה לא רמ"י

אלון שוסטר: זה קשור לרמ"י בוודאי

אלון שוסטר:  העלויות, הגישה העקרונית

אלון שוסטר:  הרי בסוף אנשי רמ"י, אנשי התכנון ואנשי ממשלה אחרים, משרד ראש הממשלה, משרד האוצר, צריכים לבסס בעיניי את העמדות שלהם, את ההעדפה שלהם, את מפת העדיפות שלהם על השאלה איפה רוצים לסייע?      אם מרכז הגליל מתרוקן מאנשים צעירים ומזדקנים ואין ילדים, אז צריך לייצר מצב שבו הסבסוד האמיתי הוא לא 69%, אלא אולי 30% או 20% כמו שקורה בפועל מבחינת עלויות הקרקע

אלון שוסטר:  צריך לראות איך משרד השיכון מסייע

אלון שוסטר:  אבל לרמ"י, למחזיק בקרקע יש רכיב מאוד משמעותי בהנגשת העלויות לאנשים שחיים באזור, או אנשים אחרים שבאים מחוץ לאזור שלא יהיו המיליונרים הגדולים

אלון שוסטר:  זאת נקודה חשובה

ארז מלול: אי אפשר לקבוע, אתה יודע בירושלים כמה מגדלי רפאים יש

ארז מלול:  אתה יודע את זה?     

אלון שוסטר: אתה יודע מה ההבדל? ההבדל הוא שהגבעה הקטנה או הרחוב המסוים, שהוא איזה אגם קטן או בועה

ארז מלול: בוא נגיד ככה, את מבחן בג"ץ זה היה עובר?     

אלון שוסטר: לא, אבל יש פה עניין של שאלה, וזו בדיוק השאלה אתה נוגע בשאלה

אלון שוסטר:  האם המרחבים הללו יש בהם עניין לאומי לממשלת ישראל או לא? כי הרחוב המסוים שיש שם פיק בעלויות בתוך יישוב קיים וצפוף זה דבר אחד, אבל ההתרוקנות של היישובים המסוימים

אלון שוסטר:       הרי אני הראשון שתומך בתכנון, בהקצאת משאבים ותכנון וכו', להסדיר ולהפסיק עם העימות המתמיד בין הישובים הערבים, הדרוזים, עם מדינת ישראל

אלון שוסטר:  אבל במקביל צריך לאפשר את האכלוס בישובים האחרים

אלון שוסטר:  אז זו גם שאלה תכנונית אבל גם שאלה של עלויות

אלון שוסטר:       והדבר האחרון, ואני רק רוצה להגיד לפרוטוקול: הקשר שלי - אלון שוסטר לא אויב האומה, בתפקידים האחרונים, ב-4-5 השנים האחרונות שאני בתפקידים ארציים, עם המנכ"ל הנוכחי של רמ"י

ארז מלול: איזה תפקידים ארציים?     

אלון שוסטר: שר החקלאות, סגן שר הביטחון, חבר כנסת

ארז מלול: אה, פה בממשלה

ארז מלול:  תגיד בכנסת

אלון שוסטר: הקשר האישי שלי עם מנכ"ל רמ"י הוא, איך נגיד, קטוע, לא נגיש

ארז מלול: זה נראה לי דיון בפני עצמו

אלון שוסטר: המציאות הזאת היא בלתי אפשרית, היא חלק מסוג של ניתוק מגע וחוסר מוכנות לניהול שיח כמו שאני חושב שצריך להיות בין הרשויות השונות

אלון שוסטר:  תודה

ארז מלול: האמת היא אם איתך יש בעיה בקשר, אז באמת זו בעיה

אלון שוסטר: היא הנותנת, לזה אני מתכוון

אלון שוסטר:  טוב שאתה אומר את זה, אוקיי

ארז מלול: חבר כנסת יאסר חוג'יראת

יאסר חוג'יראת: אוקיי בוקר טוב לכולם

יאסר חוג'יראת:  אני רוצה לדבר על הבעיה בישובים הערביים, בכפריים הערביים בכלל, ואני אתן כמה דוגמאות

יאסר חוג'יראת:  הבעיה של בניה, כמובן, בחברה הערבית, ביישובים הערבים, אני מדבר על הצפון בעיקר כי שם אני מכיר את זה טוב, אני קצת אגע בנגב, אחר כך אולי חברי יוסף ידבר על הנגב

יאסר חוג'יראת:       לגבי הנושא של זמינות מגרשים בצפון, בחלק מהכפרים זה כמעט לא קיים

יאסר חוג'יראת:  התדירות של המכרזים שיוצאים כמכרזי המגרשים הם גם בסדירות נמוכה, והמחירים הם מחירים מופרזים

יאסר חוג'יראת:  אני אתן דוגמה, לאחרונה בבסמת טבעון פורסם מכרז, והעלות של מגרש נעה בין 800,000-900,000 שקלים, וזה ללא עלות פיתוח, תוסיף לזה עלות פיתוח עוד 300,000 שקלים

יאסר חוג'יראת:  אנחנו מדברים על עלות מגרש של 1-1

יאסר חוג'יראת: 2 מיליון שקלים

ארז מלול: על איזה מדובר? איפה?     

יאסר חוג'יראת: בבסמת טבעון, זה כפר בצפון

יאסר חוג'יראת:  כפר ליד שייך למועצה אזורית זבולון, קוראים לו איבטין

יאסר חוג'יראת:  גם היה מכרז בתחילת השנה אולי, גם בעלות של 1-1

יאסר חוג'יראת: 2 מיליון שקלים על 500 מטרים

יאסר חוג'יראת:  חוץ מהמחיר הגבוה גם המכרז שיוצא, יוצאים כמה מגרשים שבכלל לא מספקים את הביקוש שיש

יאסר חוג'יראת:  זאת אומרת יש חוסר, יש ביקוש, יוצאים עם מכרז של מספר מועט של מגרשים, ובסוף מה שקורה שבעצם מי שמשתלט ומי שיכול לקנות את המכרזים אלו אנשים בעלי הון

יאסר חוג'יראת:       בבסמת טבעון המכרז היה גם מי שבעצם בעל יכולת לשלם יכול לקנות, מי שמרבה במחיר הוא מקבל, קונה

יאסר חוג'יראת:  וזה גם בכלל אופי שהוא לא מתאים לחברה הערבית ולישובים הערבים, ולכפרים הערבים בפרט, כי גם אני עשיתי חישוב פעם, אם צעיר רוצה לקנות מגרש, ממוצע השכר בכפר כמו בסמת טבעון או איבטין הוא 7,000-8,000 תעשו את החישוב כמה שנים הוא צריך כדי להגיע למיליון שקלים

יאסר חוג'יראת:  זה משהו כמו עשר שנים

ארז מלול: רגע רגע, אם צעיר

ארז מלול:  ואם צעיר רוצה לקנות דירה בירושלים, אז הוא צריך 1,000 שנים של משכורת

ארז מלול:  מה זה אם צעיר?     

יאסר חוג'יראת: אני מדבר על צעיר שיש לו שכר של 7,000 שקלים

ארז מלול: לא, אני אומר, אולי צעיר לא צריך להתחיל עם מגרש

ארז מלול:  בלי קשר למאיפה הוא בא - - -     

יאסר חוג'יראת: לא, יש קשר

ארז מלול: כמו שיבוא לי סביון פה

יאסר חוג'יראת: תן לי להמשיך, תן לי להשלים את התמונה

ארז מלול: לא, אני רוצה להבין את זה

יאסר חוג'יראת: אני אתן לך

יאסר חוג'יראת:  בכפרים אין לנו את המצב הזה של היכולת לשכור, אין שכירות וגם אין בתים לשכירות, אין דיור ציבורי בישובים הערביים ובכפרים

יאסר חוג'יראת:  אתה לא יכול לשכור דירה

ארז מלול: אז צעיר שהוא מתחתן, מה הוא עושה בדרך כלל?     

יאסר חוג'יראת: אם הוא לא מוצא, אז הוא בונה בצורה לא חוקית, מעל הבית, בונה בחצר של ההורים, עד שיתאפשר לו ויקנה את הבית הזה

יאסר חוג'יראת:  אז זו דוגמה של איבטין, דוגמה של בסמת טבעון

יאסר חוג'יראת:  וגם הבעיה הזאת קיימת בכפרים ערבים אחרים כמו כפר מנדא, בטמרה, וזה מה שגורם לפעמים בגלל העיכוב במכרזים, לפעמים אנשים נאלצים ופולשים למגרשים, יש פלישה למגרשים ובונים, ואחר כך בעצם מתעסקים עם רמ"י, פינוי, וכל מיני הוצאות משפטיות וכו'

יאסר חוג'יראת:       אז מה שאני מבקש שרמ"י, יחד עם השלון המקומי, המועצות המקומיות, צריכה לדאוג לקרקע למגרשים זמינים, לעשות את זה בתדירות, להתחשב במצב הסוציואקונומי של היישובים גם מבחינת המחירים

יאסר חוג'יראת:  כי גם אם תיקח יישוב חקלאי, מושב חקלאי ליד, אני בטוח שהמחירים הרבה יותר זולים

ארז מלול: בדרך כלל במכרזים האלה מי שזוכה זה מאנשים המקום או שבאים מבחוץ?     

יאסר חוג'יראת: אצלנו עד עכשיו בדרך כלל זה יושבי המקום, בכפרים הקטנים, ומתחילים לפתוח את זה לאנשים מחוץ, וזה גם יוצר בעיה דרך אגב

ארז מלול: למה?     

יאסר חוג'יראת: כי אנשים, אתה יודע, עדיין, המבנה הכפרי הוא מבנה שבטי, חמולתי, משפחתי, ולא רוצים שאנשים יבואו פתאום מכפר אחר

יאסר חוג'יראת:  עכשיו, לגבי הבעיה בנגב, אני אתן אחר כך ליוסף להמשיך

יאסר חוג'יראת:  לגבי הבעיה בנגב היא בעיה אחרת, זו לא בעיה של זמינות קרקע או בעיה במחירים, הבעיה היא שבעצם רמ"י או דרך הרשות להסדרה מתחילים לעשות הגרלות במכרזים ונגיד אני היום משבט א' זוכה במגרש שנמצא בשכונה של שבט ב', ואז זה יוצר בעיות כי המבנה הכפרי ביישובים הבדואים הוא מבנה שבטי

יאסר חוג'יראת:  השכונות הן בעצם שבטים, ולא מקבלים שמישהו משבט אחר יבוא לבנות אצלנו

יאסר חוג'יראת:  ולכן כל נושא ההגרלה הזו לא מתאים לכל יישוב, צריכים להתחשב בתרבות, בהתאמה, במבנה של היישובים, בכל יישוב ויישוב

יאסר חוג'יראת:  תודה

ארז מלול: ידידי חבר הכנסת יוסף עטאונה

יוסף עטאונה: תודה רבה ידידי כבוד יושב הראש

יוסף עטאונה:  אני דווקא רוצה להיכנס לדיון הזה מהכותרת של פיתוח המרחב הכפרי, ולצערי בכל השנים, כל פעם שדיברו על פיתוח מרחב כפרי, האוכלוסייה הערבית לא הייתה חלק מהראייה הכוללת של פיתוח אזורים כפריים, למרות שבמסורת, במציאות, הכי מתאים אם רוצים לפתח את המרחב הכפרי, זה לקחת קודם כל את האוכלוסייה שנמצאת במקום, או במיוחד בנגב

יוסף עטאונה:  ולכן, על כל הפיתוח של המרחב הכפרי בנגב, האוכלוסייה הערבית הבדואית לא נלקחה בחשבון בכלל

יוסף עטאונה:       וכשאני מדבר על פיתוח מרחב כפרי, אני גם מדבר על פיתוח חקלאות בעיקר, גם תיירות כפרית וגם תעסוקה כפרית

יוסף עטאונה:  כל מה שקשור לפיתוח המרחב הכפרי האוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב כמעט, כמעט, לא חלק מהתכנון הזה

יוסף עטאונה:       לגבי הכפרים הלא מוכרים בנגב והפיתוח הכפרי והתאמת התכנון, ביום שלישי הבא, ביום הנגב, יש לנו דיון כאן בוועדה על הנושא, ולכן אני לא רוצה להיכנס לנושא הזה

יוסף עטאונה:  אני רוצה להתמקד מול רמ"י, ולדבר את תשובות כבוד יושב הראש, גם במעקב בפרוטוקול לגבי שתי סוגיות

יוסף עטאונה:  הסוגייה הראשונה היא לגבי תהליך ההכרה ביישובים רחמה, ח'שם זנה, ועבדה, שהיה כמעט לפני שנה וחצי

יוסף עטאונה:  כחלק מהתוכנית היה צריך לתכנן אופי חקלאי ביישובים האלה, אחרי שנה וחצי אני שואל מה עשתה רמ"י בהקצאת קרקע חקלאית ביישובים האלה כהתחייבות מהחלטת הממשלה? בשתי החלטות, גם בתל ערד, בשלושת הישובים האלה וגם בתל ערד, האם הוקצאה קרקע חקלאית? כי גם לפי התוכנית אחרי שבע שנים אם לא מתקדמים הכל מתבטל, ולכן אני רוצה תשובות על הקצאת קרקע חקלאית בח'שם זנה, ברחמה, בעבדה ותל ערד, לפי החלטת הממשלה גם בהליך של פטור ממכרז

יוסף עטאונה:  זה אחד

יוסף עטאונה:       הדבר השני הוא לגבי החלטת הממשלה 1279 בתחום החקלאות, דובר שם על הקמת מיזמים חקלאיים ביישובים הערבים הבדואים בנגב, והוחלט שם, החלטת הממשלה 1279 שכל שנה יוקמו עשר מיזמים חקלאיים לאוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב, שבתוך חמש שנים נגיע ל-50 מיזמים חקלאיים בתוך היישובים הבדואים עבור האוכלוסייה, מה נעשה בהחלטה? איפה עומדת ההחלטה? האם מתכוונים לבצע? האם יש הליך? ושאלה נוספת גם, מה נוהל הקצאת הקרקע של רמ"י בנגב לאוכלוסייה הערבית ולאוכלוסייה היהודית? תודה

ארז מלול: טוב, לפני שהם יענו אני רוצה לכבד את עידן גרינבוים, ראש מועצה אזורית עמק הירדן

יצחק גרינבוים: בוקר טוב אדוני יושב הראש, תודה בשמי, בשם עמיתי מהמועצות האזורית, גם לחבר הכנסת אלון שוסטר

ארז מלול: דרך אגב, זה דיון כל כך חשוב, היה הסכם עם האופוזיציה שמבטלים את כל הוועדות חוץ מהדיון הזה, אתה מבין אלון כמה זה חשוב? רוב הוועדות בוטלו הדיונים

אלון שוסטר: - - - 5-6 שעות

ארז מלול: כן אבל פה

אלון שוסטר: שמנו דגש

יצחק גרינבוים: הוא אכן דיון חשוב, ואני, ברשותך, אדוני יושב הראש, אהיה פחות מנומס מהדוברים הקודמים כי מה שאנחנו חווים

ארז מלול: הם לא במערכת בחירות ואתה במערכת בחירות

יצחק גרינבוים: אני אמרתי רק אתמול למישהו שכנראה אף אחד לא רוצה את התפקיד שלי, זה קצת מעליב, כי אני מתמודד נגד עצמי בינתיים

אלון שוסטר: אתה ליד טבריה וזה מה שהעסיק אותנו אתמול

יצחק גרינבוים: אבל אני השכן הכי קרוב של טבריה

יצחק גרינבוים:  אז 10 קבים בלאגן ירדו לעולם, תשעה לקחה טבריה

אלון שוסטר: ירדה לבקעת כנרות

יצחק גרינבוים: לעולם כולו

יצחק גרינבוים:  תראה אדוני יושב הראש, ראשית אני מודה באמת על קיומו של הדיון החשוב הזה

יצחק גרינבוים:  מצער אותי מאוד שמנהל רמ"י בחר לא לבוא לפה ולא בכדי

יצחק גרינבוים:  מנהל רמ"י, ואפשר לבדוק אותי, לא מוכן להיפגש, לא איתי ולא עם עמיתי לפגישת עבודה, לא מוכן, ואני מציע שתבדוק אותי

יצחק גרינבוים:  כבר חודשים ארוכים שאני פונה אליו לפגישת עבודה, פקיד מאוד מוכשר, מאוד בכיר, לא מוכן להיפגש איתנו

אלון שוסטר: זה בלתי נסבל, פשוט בלתי נסבל

יצחק גרינבוים: זה אירוע שאי אפשר לעבור אליו לסדר הראש

יוסף עטאונה: כבוד יושב הראש אפשר לחייב אותו לקבוע ישיבת המשך שהוא חייב להופיע חד משמעית

יצחק גרינבוים: זה דבר ראשון

יצחק גרינבוים:  דבר שני, ואני אומר באחריות מילה קשה

יצחק גרינבוים:  מנהל רמ"י פוגע, הייתי אומר לאור הדברים שהוא אמר לי לפני שלוש שנים, משהו כזה, זה כמעט גובל, אני אומר מילה קשה, בסוג של סחיטה

יצחק גרינבוים:  הוא כבר למעלה משנתיים לא חותם לי על אופציית פיתוח דרך הקרן לשטחים פתוחים על פרויקט שאושר, בתור עונש חינוכי, כי אני לא מיישר קו עם מה שהאדון רוצה, זה דבר שני

יצחק גרינבוים:  דבר שלישי, ההתייחסות של רמ"י אלינו למגזר - - -     

ארז מלול: רגע בוא, זה מכעיס אותי העניין הזה סחיטה

ארז מלול:  מה, אנחנו פה בפרוטקשן?     

יצחק גרינבוים: כן, כן בפירוש

ארז מלול: אני לא מבין, אתה יכול להתלונן, יש גופים שאפשר להתלונן עליהם, מעליו, או במשרד, או מבקר המדינה, עתירה מנהלית, לא יודעת, הוא לא יכול לעצור, אין חיה כזאת

יצחק גרינבוים: מנהל רמ"י, יש בקרן לשטחים פתוחים פרויקט ששוכב שנתיים שממתין לחתימת מנהל רמ"י, שהודיע שהוא לא יחתום עד שאני לא איישר איתו קו במחלוקת שידועה פה לרבים מסביב לשולחן בנושא קיבוץ האון

ארז מלול: אתה מבין שזה מוקלט וזה בפרוטוקול?     

יצחק גרינבוים: אני מבין ואני עומד מאחורי כל מילה שאני אומר

ארז מלול: וחבל שהוא לא פה כדי להגיב

יצחק גרינבוים: המציאות שבה אנחנו מתמודדים עם רמ"י היא פשוט בלתי נסבלת, אני יכול לדבר פה, אני אשתדל להיות קצר

יצחק גרינבוים:  יישוב צנוע בשם פורייה כפר עבודה, 80 משפחות בסך הכל

יצחק גרינבוים:  מאז 1982, ואני כשאני נכנסתי פתרתי את הנקודה הזאת, אמור לגדול בעוד 274 משפחות

יצחק גרינבוים:  עכשיו, קח יישוב של עולי תימן של 80 משפחות שאמור לגדול בהיקף כזה

יצחק גרינבוים:  מבחינת רמ"י מחר עוד 274 משפחות יבואו ליישוב

יצחק גרינבוים:  מה זה משנה הצביון של היישוב האופי? זה ישוב מסורתי, דתי

יצחק גרינבוים:  מה זה משנה מבני ציבור אין

יצחק גרינבוים:  בתוכני המקורית למשל, סתם עוד דוגמה שרמ"י מוביל

ארז מלול: רגע, שאלה של בורות

ארז מלול:  חלק מההרחבה, כשעושים הרחבה של 200-300

ארז מלול:  אין את מבני הציבור?     

יצחק גרינבוים: אין אין, התשובה היא אין

יצחק גרינבוים:  אין שום דבר, אין תקציב למבני ציבור

יצחק גרינבוים:  התוכנית הזאת למשל, תקני החניה בה הם משנות ה-90

אלון שוסטר: רק שניה, וכמובן שפה ההיגיון של טוב להיות עשיר ובריא מעני וחולה בא לידי ביטוי

אלון שוסטר:  כי מי שנמצא בפריפריה יש לו פחות כסף, פחות אפשרות מהיטלי השבחה לבצע את התשלום למבני ציבור

יצחק גרינבוים: אין לנו יכולת

יצחק גרינבוים:  עכשיו, בעצם התכנון של היישוב הזה נעשה ב-1992, של השכונה הזאת

יצחק גרינבוים:  תקני חניה של אז

יצחק גרינבוים:  מה לעשות שב-2023 תושב בפריפריה כי אין לו תחבורה ציבורית יש לו שתי מכוניות, אז הם אומרים זה לא הבעיה שלי

יצחק גרינבוים:  אני אומר מה זה לא הבעיה שלכם? אתם משווקים, אחר כך אתם הולכים ומשאירים אותנו עם התושבים שאין להם חניה, אין להם מבני ציבור

יצחק גרינבוים:  אתם רוצים לשווק את הכל בבת אחת מחר בבוקר

יצחק גרינבוים:  שום דבר לא מעניין

יצחק גרינבוים:  הלאה

יצחק גרינבוים:      כשאתה אדוני יושב הראש כמוני קורא את חוק רשות מקרקעי ישראל

יצחק גרינבוים:  מה המטרה של רמ"י בחיים? תמצא שאין שם מילה אחת חסרה שם

יצחק גרינבוים:  לא כתוב שם המילה כסף, ולגם לא הכנסות ולא כלום

יצחק גרינבוים:  יש שם מילים מאוד יפות, ניהול קרקעות המדינה

יצחק גרינבוים:  התחושה שלנו שהדבר היחיד שמעניין את ראשי הרשות זה כסף

יצחק גרינבוים:  הכסף זה המולך היחיד

יצחק גרינבוים:  איך לגבות יותר על כל מגרש? איך למצוא שמאויות מפה ומשם כדי להעלות את המחירים לרמות בלתי אפשריות? אין שום ראיה לאומית, אין שום הבנה של פריפריה מול מרכז הארץ, ועוד ועוד ועוד

יצחק גרינבוים:       אנחנו פה היום בחסמי בינוי בפיתוח של הקהילה, של היישובים, אנחנו נתקלים באותה מציאות בנושא החקלאי

יצחק גרינבוים:  יושב פה נציג משרד החקלאות שיכול לספר לך שכבר למעלה מחמש שנים היישובים שלי מחכים שמישהו יואיל בטובו לחתום איתם חוזים, כדי שהם יוכלו לעבד את אדמות המדינה לטובת הדורות הבאים

ארז מלול: כבוד ראש המועצה תתכנס לסיום

יצחק גרינבוים: אני אתכנס לסיום

יצחק גרינבוים:  אדוני, בשורה התחתונה, המציאות הזאת היא בלתי נסבלת

יצחק גרינבוים:  יש פה רשות שיצאה לעצמאות, התנתקה מכל מוסרות ומכל בקרה, ועושה מה שהיא רוצה, מנהלה עושה מה שהוא רוצה, ואומר לנו חברים, או בדרך שלי, או שום דבר

יצחק גרינבוים:  הדבר הזה פשוט, נקעה נפשנו

יצחק גרינבוים:  והמלחמה הזאת בסוף מי שנפגע בה זה התושבים שלנו, אלו תושבי הפריפריה בכל המועצות האזוריות, והייתי מצפה שאתם, נבחרי הציבור שלנו, תקראו את ראשי הרשות לסדר ותבדקו מה קורה שם אחת ולתמיד, תודה רבה

ארז מלול: נציג רמ"י, מי נמצא פה ברמ"י?     

אליעד דוד פיבקו: שלום, אני אליעד

ארז מלול: אני רוצה שתתייחס בהתחלה ביחס לשאלות של יוסף עטאונה

יצחק גרינבוים: מה התפקיד?     

אליעד דוד פיבקו: אני עובד בלשכה וכרגע מלווה את יישום החלטת 550 ברשות

ארז מלול: כן

אליעד דוד פיבקו: לגבי השאלות שנשאלו פה

יוסף עטאונה: תתמקד לגבי השאלות שלנו

ארז מלול: ולגבי הנושא בכלל

אליעד דוד פיבקו: אז נתחיל מהשאלות, לא העברנו את זה מראש, אני לא בקיא בכל פרט ופרט מה מומש ומה לא, אני אשמח לקבל את השאלות ולהשיב לך מענה כתוב ומסודר אחרי הדיון

אליעד דוד פיבקו:  אין לי גם בעיה לעשות את זה דרך הוועדה

יוסף עטאונה: אני רוצה את זה דרך הוועדה

ארז מלול: דרך הוועדה, לא ישירות

יוסף עטאונה: דרך הוועדה אני רוצה את זה

אליעד דוד פיבקו: אין בעיה, שהוועדה תעביר את הפניה, ואנחנו נעשה את זה, יש לנו נוהל עבודה מסודר בהמשך הזה

יוסף עטאונה: אני אעביר לך מסמך

ארז מלול: כתוב עם זה, והוא יענה בחוות דעת

אליעד דוד פיבקו: אני אתחיל באמת עם ההתיישבות המיעוטים גם בגליל וגם בדרום

אליעד דוד פיבקו:  כמו שאתם בטח יודעים, החלטה 550 החלטה מאוד משמעותית, אני עומד בראש צוות היישום שלה ברשות מקרקעי ישראל, ואנחנו עובדים לילות כימים באמת ליישם אותה

אליעד דוד פיבקו:  לא מזמן התכנסה הוועדה עצמה, אושרו 23 מיליון שקלים לפיתוח רק בשנה הנוכחית

אליעד דוד פיבקו:  הולך לקום צוות, עכשיו עובדים את זה בממשלה, בהחלטת ממשלה, שירכז את כל המשאבים שקשורים לבינוי ופיתוח והסרת חסמים

יאסר חוג'יראת: בצוותים ש אתם מקימים יש נציגים מהחברה הערבית?     

אליעד דוד פיבקו: בוודאי בוודאי, צוות היישום והוועדה מהמשרד לשוויון חברתי, אנחנו נמצאים איתם בקשר קבוע, ואנחנו הולכים להקים ועדה ייעודית להסרת חסמי פיתוח 

ארז מלול: להקים או שקמה?     

אליעד דוד פיבקו: לא, ועדה ייעודית בתוך ההחלטה בשביל למצא את כל הכסף של ההחלטה

אליעד דוד פיבקו:  סכום של 396 מיליון לחסמי פיתוח, ממש ליישם אותם

אליעד דוד פיבקו:  מומשו כמעט 30 עד כעכשיו, אנחנו רוצים עכשיו ממש באופן מהיר ואגרסיבי ליישם את כולם

אליעד דוד פיבקו:  זה לגבי 550

אליעד דוד פיבקו:       בכלל לגבי עידוד של הבניה הכפרית לבני המיעוטים בדרום ובגליל

אליעד דוד פיבקו:  א' יש לנו את ההנחות של אזורי העדיפות, החלטה 561, החלטת ממשלה שחלות על כולם, 450,000 שקלים לכל מגרש באזורי עדיפות

אליעד דוד פיבקו:  החלטה 63 של רשות מקרקעי ישראל נותנת 90%

יאסר חוג'יראת: 450,000 שקלים למגרש?     

אליעד דוד פיבקו: זאת תקרת ההנחה, סליחה, עד 450,000 שקלים

אליעד דוד פיבקו:  יש תחשיב שמבוצע

יאסר חוג'יראת: באזורי עדיפות?     

אליעד דוד פיבקו: באזורי עדיפות א' וב' , יש שם כל מיני, תלוי במצב סוציואקונומי ובדירוג של זה

ארז מלול: אלון אתה מכיר את ההחלטה?     

אלון שוסטר: כן

יצחק גרינבוים: אבל זה רק למיעוטים אדוני יושב הראש

יצחק גרינבוים:  זה לא למיעוט היהודי

יצחק גרינבוים:  אנחנו מקבלים הרבה פחות

אליעד דוד פיבקו: לא, אתה טועה, זה לכל

ארז מלול: הוא לא חילק, הוא אמר שמהתוכנית היהודית

ארז מלול:  תמשיך

יצחק גרינבוים: כולל הקצאה לבני מקום שהיא רק במגזר

אליעד דוד פיבקו: אני לא דיברתי על בני מקום

יאסר חוג'יראת: לא, 561 זה לכולם?     

אליעד דוד פיבקו: כן כן, 561 עד 450,000 שקלים זה לכולם

אליעד דוד פיבקו:  בוודאי גם במגזר העירוני, בכל אזורי עדיפות

אליעד דוד פיבקו:  החלטה 63 מעניקה 90% הנחה למשרתים בכוחות הביטחון, על מגרשים צמודי קרקע ביישובים במגזר הערבי

אליעד דוד פיבקו:  החלטת הנהלה 4339 שלנו, מאפשרת להגיש מספר מציעים קטן יותר מכמות יחידות הדיור במגרש

אליעד דוד פיבקו:  לדוגמה אם יש שש יחידות דיור במגרש אפשר להגיש ארבע מציעים והם יכולים לזכות, מה שבדרך כלל לא מתאפשר בטח לא בהתאם למדיניות מנהל תכנון שפה יש לנו איזשהו חסם

ארז מלול: נציג מנהל תכנון נמצא פה? הגיע?     

קריאה: כן

אליעד דוד פיבקו: והחלטת מועצה 457 שבעצם מעניקה לכל יישוב במגזר הערבי עד 30,000, כ-100% בני מקום במכרזים

יאסר חוג'יראת: מה מספר ההחלטה? 457?     

אליעד דוד פיבקו: 457 החלטת מועצה

אליעד דוד פיבקו:  ומעל 30,000 כ-75% מהמקום, והשאר במכרז פומבי

אליעד דוד פיבקו:  בהחלט יש גם חסמים שאנחנו מנסים לטפל בהם, חסמי פיתוח

יאסר חוג'יראת: סליחה אני לא הבנתי את ה-30, זה 30,000 מה?     

אליעד דוד פיבקו: עד 30,000 תושבים בישוב אתה מקבל 100% בני מקום, אתה יכול לשווק 100% בני מקום

ארז מלול: אני לא מבין, אתם ראיתם את הדיון, ולא יכולתם לשלוח לוועדה את כל הדברים האלה לפני? שהם היו לומדים, היו שואלים? עכשיו הם פעם ראשונה רואים את זה, למה לא הבאתם?     

אליעד דוד פיבקו: כי פנינו לקבל מידע על מה בדיוק מדובר ומה הנושאים, זה היה מאוד כללי ולא קיבלנו דיוקים, ניסינו כמה פעמים

אליעד דוד פיבקו:  זה לגבי זה

אליעד דוד פיבקו:  לגבי החסמים, בהחלט יש עניינים של כמה חסמים שקורים, בעיקר פיתוח הרבה פעמים

אליעד דוד פיבקו:  אנחנו לא יכולים לצאת, בדרך כלל מי שמבצע את הפיתוח זו הרשות, הרבה פעמים הרשויות הערביות לא מבצעות את הפיתוח הן פונות אלינו, ואז אנחנו מפעילים את החברות שלנו

אליעד דוד פיבקו:  אנחנו יכולים להתחיל להפעיל את החברה רק כשיש תוכנית בתוקף ואז הכל מתעכב

אליעד דוד פיבקו:  בשביל לפתור את זה אנחנו מתחילים לפתח עוד לפני שהתוכנית נכנסת לתוקף

אליעד דוד פיבקו:  זה כבר קורה בשטח, אנחנו מעבירים גם קדם מימון על זה, וממש יש טרקטורים שמגיעים לפני, לפחות התכנון של הפיתוח

אליעד דוד פיבקו:  כמו שאמרתי, יש בעיות של פלישות שמעכבות שיווקים ואנחנו מאוד מנסים לשווק

אליעד דוד פיבקו:  התחלנו עכשיו פיילוט

יאסר חוג'יראת: יש לכם מספרים כמה פלישות יש? כמה אחוז?     

אליעד דוד פיבקו: זה מאוד קשה להוציא את המספר, אני יכול להביא הערכות כמה פלישות יש, כי צריך ממש לעקוב אחרי כולם, ויש לכל פלישה מתי היא קרתה

יאסר חוג'יראת: יש לי עוד שאלה ובקשה, אולי צריך לחתך באיזשהו זמן מסוים, נגיד, לא יודע, על ציר הזמן, וכל האנשים שפלשו למגרשים עד לתאריך מסוים, לנסות להגיע איתם להסדר

יאסר חוג'יראת:  כי בסך הכל אנשים

ארז מלול: לא נראה לי שהוא הכתובת עכשיו

יאסר חוג'יראת: לא, אני אקבע איתם פגישה, בבקשה אני אומר שתחשוב על זה, זו הבקשה

אלון שוסטר: בהחלט, הוא צודק

אליעד דוד פיבקו: בסדר גמור

אלון שוסטר: אני חושב שהדבר המרכזי שיכול לצאת מהדיון הזה, שהוא בהכרח עוסק בכמה נושאים, זה פגישה של נו, של ממלאי תפקיד, של נבחרי ציבור, עם מנכ"ל רמ"י

אלון שוסטר:  זה הסיפור

ארז מלול: בסדר נגיע, אל תדאג

ארז מלול:  בואו נשמע, זה הכיוון

ארז מלול:  אלא אם כן הוא ינסה גם להציב לי תנאים בעניין הזה

ארז מלול:  פגישה תמורת משהו אחר, סתם אני צוחק

ארז מלול:  מה שאמר עידן

אליעד דוד פיבקו: הייתי לוקח את זה בערבון מוגבל

ארז מלול: סתם סתם, אני אומר

אליעד דוד פיבקו: יש איזשהו פיילוט שבעצם שיווק מותנה שאם תוך 90 ימים תתפנה הפלישה ישווק אוטומטית בו במקום השיווק, זה לגבי הפלישות

אליעד דוד פיבקו:  תוכניות איחוד וחלוקה, יש הרבה קרקע פרטית

ארז מלול: ברשימת המכולת יש לך עוד הרבה דברים? כי אני רוצה להספיק

ארז מלול:  אני רוצה שתתייחס לנושא מה שאלון

אליעד דוד פיבקו: אין בעיה אני אומר כמו שחבר הכנסת אמר

אליעד דוד פיבקו:  יש פה שני נושאים גדולים שהם לא בהכרח בהלימה אחד לשני, ולכל אחד יש סל פתרונות משלו שקיים ושעובדים עליו

אליעד דוד פיבקו:  אז שוב, לגבי הפניות הפרטניות, תעבירו לנו דרך הוועדה, אנחנו נעביר כמובן התייחסות מסודרת בשמחה

אליעד דוד פיבקו:  וכמו שציינתי ואמרתי, יש חסמים שהם בטיפול ואנחנו עובדים עליהם, ויש המון תמריצים שקיימים היום, שהרבה מהתרעומת שהתקיימה היא בדיוק בגלל הדברים האלה, כן צריך לציין רק אתמול אושרה הקמת עיר בנגב

אליעד דוד פיבקו:  השיווק עלה בכמעט 170% באזור הנגב

ארז מלול: יישר כוח לשר הפנים הקודם שיזם את כל הרעיון

אליעד דוד פיבקו: בהחלט

ארז מלול: מה שמגיע מגיע

ארז מלול:  אני נראה לי על זה יש פה פה אחד

ארז מלול:  על היישוב החדש בנגב

יוסף עטאונה: אני תמיד אומר, אין לי בעיה לפתח את הנגב, ואין בעיה להביא גם יישובים לערבים, גם ליהודים

יוסף עטאונה:  אבל כל פיתוח בנגב, לצערי, וחלק מהתכנון שקיים, הוא על חשבון האוכלוסייה הערבית הבדואית

יוסף עטאונה:  והיינו לפני שבועיים בוועדה המחוזית על הקמת הישובים

יוסף עטאונה:  אני מדבר על העיקרון, כי בעיקרון צריך לפתח את הנגב גם לערבים וגם ליהודים

ארז מלול: נכון, מסכים איתך

אליעד דוד פיבקו: גם אנחנו מסכימים ועובדים על זה

אליעד דוד פיבקו:  אבל זה לא הנושא כרגע

אליעד דוד פיבקו:  לגבי הנושא של חבר הכנסת שוסטר בהקשר של פיתוח

אלון שוסטר: ברשותך, אני הצעתי ליושב הראש שתקשיב גם לדני עברי

ארז מלול: אלון, רגע תן לו לענות

אליעד דוד פיבקו: יש משבר דיור די גדול

אליעד דוד פיבקו:  יש נטישה גדולה גם של הגליל, כמו שעלה בתקשורת בזמן האחרון, וצריך לתת לו מענה, מענה מהיר, מענה גדול, שחייב להיות כמו שאמרתם, באמת כולל את שתי התנועות האלה, גם בכפרי וגם בעירוני

אליעד דוד פיבקו:  אנחנו רוצים לשווק כמה שיותר מהר, כמה שיותר הרבה, בשביל לפתור את המשבר הזה, וחייבים לעשות את זה

ארז מלול: אבל עם כל הכבוד, המטרה לא מקדשת את האמצעים

ארז מלול:  אם אתה לא בונה מבנה קהילתי, ציבורי, אז בדיוק, אנשים לא יבואו לגור

ארז מלול:  ואם אלה שאין להם ברירה וחייבים לבוא לגור הם סובלים, ואנחנו לא רוצים שיסבלו, ואז הם נוטשים ואז עוד פעם נהיית ירידה בהיקף הבניה, וזה גלגל כזה שמתגלגל

אליעד דוד פיבקו: הפתרון המתאים לדעתנו הוא שילוב של שני הדברים האלה, גם זה וגם זה

אליעד דוד פיבקו:  הוצעו הרבה פתרונות, ראש המועצה פה יודע

אלון שוסטר: הרכיב הקהילתי שאני דיברתי עליו, זה מהות הדברים

אלון שוסטר:  יש פה רכיב של כמות ונושא של איכות

אלון שוסטר:  אתה מתעלם מהאמירה הזאת נכון?      

ארז מלול: הם מדברים עסקי אלון אתה לא מבין את הלחץ של הדיון

אליעד דוד פיבקו: אני לא מסכים לאמירה שרמ"י מעוניינת בתוצר עסקי

אליעד דוד פיבקו:  אנחנו מעוניינים לפתור את משבר הדיור שקיים

ארז מלול: זה עסקי בעצם

אליעד דוד פיבקו: זה לא, גם במחיר של הורדת הכנסה לרמ"י

אליעד דוד פיבקו:  לא מעניינת אותנו ההכנסה, מעניין אותנו לשווק כמה שיותר

יצחק גרינבוים: ולא התגאיתם ב-27 מיליארד שקלים הכנסות רק לפני כמה חודשים?     

אליעד דוד פיבקו: לא התגאינו, ציינו, זאת עובדה

ארז מלול: עידן, בוא, עד עכשיו זה היה מכובד, בוא נמשיך עם הדיון

ארז מלול:  אתה אמרת בדיוק את מה שרצית להגיד ואף אחד לא הפריע לך

אליעד דוד פיבקו: אנחנו מנסים באופן בלתי פוסק להגדיל את השיווקים כמו שאמרתי, גם בצפון, גם ביישובים הכפריים וגם ביישובים העירוניים

אליעד דוד פיבקו:  היישובים הכפריים לצערנו לא מעוניינים לגדול בקצב שאנחנו רוצים שהם יגדלו

אלון שוסטר: רגע, ומגיע להם עונש? על זה שהם רוצים לייצר איזושהי אורגניות קהילתית? רוצים לגדול מאוד, זה צורך דחוף

אלון שוסטר:  הלוואי שכל עיר תגדל בקצב של ממוצע, של כמה? 5% בשנה

ארז מלול: השאלה אם יש קונים?     

מטי צרפתי הרכבי: אדוני יושב הראש, גם הרב דוריות

אלון שוסטר: מחכים, תשמע עוד מעט את ראש המועצה האזורית משגב, בוודאי שיש

מטי צרפתי הרכבי: אדוני, הרב דוריות היא קריטית במרחב הכפרי

ארז מלול: בוקר טוב מטי

מטי צרפתי הרכבי: בוקר טוב, מה שלומך? יש לך דרישת שלום, הייתי פשוט בבית כנסת

ארז מלול: יופי, אני שמח

מטי צרפתי הרכבי: אני אומרת, הרב דוריות מאוד חשובה

אליעד דוד פיבקו: לצערי בתור רשות שרואה גם את התמונה הגדולה, רואה גם את אותם זוגות שמחפשים לגור ביישובים ולא ניתנת להם אפשרות, או כי יש ועדת קבלה, או כי לא רוצים לשווק

ארז מלול: אליעד, משפט אחרון

אליעד דוד פיבקו: אז כמו שאני אגיד, רמ"י מנסה לשווק כמה שיותר מהר, כמה שיותר טוב

אליעד דוד פיבקו:  נעשית גם עכשיו עבודה לטיוב השיווקים במרחב הכפרי

אליעד דוד פיבקו:  אנחנו מאוד נשמח לשיתופי פעולה של היישובים, שיעזרו לנו לממש את התוכניות שקיימות אצלנו

אלון שוסטר: ואתה תמליץ למנכ"ל שלך להיפגש עם בעלי תפקיד?     

ארז מלול: אלון, בוא לא נקדים את המאוחר

ארז מלול:  בוא נשמע ובסוף נגבש החלטה ביחד

ארז מלול:  אני לא לבד אקבל החלטה

ארז מלול:      טוב, נמצא איתנו בזום דני עברי, ראש מועצה אזורית משגב, שגם בטח יש לו מה להגיד על היחסים עם רמ"י, לא?

ארז מלול:  בוקר טוב

דני עברי: בוקר אור

דני עברי:  אני הקשבתי

יאסר חוג'יראת: דני, תתייחס לסואעד, אל תשכח אותם, חסאניה, כולם, אני כאן

ארז מלול: יאסר הוא הקשיב לך, אל תדאג

ארז מלול:  בוא תתחיל עם הנושא של אלון, עם הנושא המרכזי שהזכיר אלון שהוא חשוב, ואחרי זה נתקדם הלאה

דני עברי: אנחנו כולנו בפריפריה

דני עברי:  גם אנחנו, גם הבדואים, גם הסואעד גם העזזים, גם היישובים באזור של עוטף עזה וגם היישובים שלי בלב הגליל

דני עברי:  כולנו בפריפריה, כולנו עוסקים בבינוי קהילתי בפריפריה ועם ניסיון שנפתור את מצוקת הדיור בפריפריה בלי שהאנשים שלנו יצטרכו לעזוב, בלי שיצטרכו לפלוש, ובלי שיצטרכו לבנות לא חוקי

דני עברי:       אנחנו נבחרי ציבור, גם אנחנו גם אתם, אדון מנכ"ל מנהל מקרקעי ישראל, רשות מקרקעי ישראל, עו"ד יעקב קווינט לא מוכן להיפגש איתי

דני עברי:  אני פניתי אליו לפני שנה, אני פניתי אליו לפני חצי שנה, לפני שבוע יושב ראש מועצת מקרקעי ישראל, כבוד השר גולדקנוף אמר לי שאני אדבר איתו כי יעקב קווינט לא מוכן להיפגש איתי, זה קודם כל

דני עברי:  מה שנאמר זה נאמר      

ארז מלול: למה לדעתך הוא לא רוצה להיפגש? יש לו איזו בעיה עם האזור הצפוני?     

דני עברי: קודם כל ככה

דני עברי:  אם שמת לב לניצוץ בעיניים של האדון ממנהל מקרקעי ישראל, כשהוא אמר ועדות קבלה, כשהוא אמר הרי יש תרבות

דני עברי:  אני מהכנופייה, אני כנופיה אחרת ואדוני, ד"ר יאסר חוג'יראת, שכני וידידי, הוא מכנופייה השנייה

דני עברי:  מבחינתו כולנו כנופיות, אנחנו רוצים לקחת ממנו משהו

דני עברי:  אנחנו לא קהילות שמנסות לשקם, לשרת את הקהילה ולבנות את הפריפריה

דני עברי:  התפקיד שלו זה לשמור שאנחנו לא נקבל, זה התפקיד שלו

דני עברי:       עכשיו, יש פה תרבות, התרבות הזאת היא מושרשת

דני עברי:  450, שמתם לב? נחלק לכם שם 450

דני עברי:  אגב שים לב יאסר, מה זה 450? כשהמגרש שווה 2 מיליון אז אתה מקבל הנחה רק על ה-450 הראשונים, על ה-1

דני עברי: 5 מיליון השניים אתה לא מקבל הנחה

דני עברי:  זה מה שהוא אמר עכשיו

דני עברי:  זו שפה בירוקרטית שאפילו מוחבאת בתוך ההחלטות, אי אפשר בכלל להבין את זה

דני עברי:  בסוף אנחנו משלמים - - - 20% מיוצאי צבא

אליעד דוד פיבקו: זה לא מדויק

דני עברי: הרי יש לנו משרתי צבא, יש לנו - - - יש לנו בני מקום זכאי משרד השיכון שהם לא מקבלים את ההנחה שממשלת ישראל החליטה עליה, בגלל תרבות מנהלית של רשות מקרקעי ישראל, ובגלל התנהגות של פקידי מנהל מקרקעי ישראל, כולל העומד בראשו, שמדירים אותנו

דני עברי:  וגם מתנים

דני עברי:  אני חוזר על ההאשמה

ארז מלול: מה זו ההתניה? מה מתנים?     

דני עברי: יש פה פרוטקשן

דני עברי:  לא של הכנופיות, עם זה אנחנו מתמודדים ביום יום

דני עברי:  יש פה פרוטקשן גם של המדינה

ארז מלול: תודה רבה לך דני, המסר הועבר

ארז מלול:  חברת הכנסת מטי

מטי צרפתי הרכבי: בוקר טוב אדוני, אני חושבת שאחד האתגרים במרחב הכפרי, בעיקר בפריפריה הרחוקה - - -     

ארז מלול: תזכירי שאת ראש מועצה אזורית לשעבר, שאת באה מהשטח, את לא באה סתם

מטי צרפתי הרכבי: נכון

מטי צרפתי הרכבי:  אז אנחנו כולנו באים מהשטח ויש חשיבות מאוד גדולה לרב דוריות בקהילות האלה

מטי צרפתי הרכבי:  כי כשיש איזשהו פיק, וזה בשביל האנשים מרשות מקרקעי ישראל, כשיש איזשהו פיק של צמיחה וגם במועצה שלנו חווינו 6% צמיחה בשנה במשך 10 שנים ואז בונים בתי ספר ונכנסים לעומס מגבות מאוד כבד, כי המדינה לא בדיוק מממנת את כל העלויות, ואחר כך בעצם בתי הספר מתרוקנים והקהילות מזדקנות, נסגרים גנים ביישובים

מטי צרפתי הרכבי:       זאת אומרת לרב דוריות יש משמעות קריטית ולכן צמיחה אחראית ושקולה מאוד מאוד קריטית לקיום היישובים האלה לאורך זמן

מטי צרפתי הרכבי:  אתם מכירים את הפיקים האלה שקרו במרחב הכפרי, והתפקיד של רמ"י, והתיישבות בפריפריה היא ערך לאומי לא רק במובן הציוני, היא ערך לאומי גם ברמה של הפיזור הדמוגרפי במדינת ישראל, והתנהלות נכונה, משאב הקרקע שלא הכל זה גדרה-חדרה

מטי צרפתי הרכבי:       אז רשות מקרקעי ישראל חייבת שתהיה לה חשיבה אסטרטגית ארוכת שנים ולא כלכלית רק

מטי צרפתי הרכבי:  אז זה ככה מה שיש לי לומר, ושיקול הדעת הוא קריטי ואני חייבת להסכים עם דני עברי, לא מספיק מדברים עם ראשי הרשויות בפריפריה, שמכירים הכי טוב

מטי צרפתי הרכבי:  צודק דני עברי, שאי אפשר להגיע ליושב ראש המנהל, אי אפשר להגיע להנהלת המנהל

מטי צרפתי הרכבי:  כולם מאשימים את המרחב הכפרי באיזה נדל"ניזם, כאילו אנחנו במרכז תל אביב

מטי צרפתי הרכבי:  מאוד קשה לתקשר, מאוד קשה להסביר מה האתגרים שלנו     

ארז מלול: אני חש שהבהרת את הנקודה, לדעתי, מצוין

אליעד דוד פיבקו: אם אפשר כבוד יושב הראש רק

ארז מלול: כן

אליעד דוד פיבקו: צריך להבין, קיימות מאוד רשויות, מנהל רשות מקרקעי ישראל ומנהלי המרחבים נפגשים באופן תדיר עם מנהלי המועצות, מנהל המנהל לא יכול להיפגש עם כל ראש מועצה כל הזמן, כי אחרת היומן שלו יהיה מלא

אליעד דוד פיבקו:  ולכן יושבים עם מנהל המרחב

מטי צרפתי הרכבי: אז נעשה כנס אחת לשנה לדיוק האתגרים

ארז מלול: מה שאמר עידן שאני לא מוכן לחתום תמורת זה

ארז מלול:  זה יוצר נתק ותוקעים דברים, וזו הבעיה

אליעד דוד פיבקו: על מה שהם מדברים בארבע עיניים אני לא יכול להעיד

מטי צרפתי הרכבי: מנהלי המרחב זה לא מדיניות

מטי צרפתי הרכבי:  מנהלי המרחב יותר זמינים זה נכון, מנהלי המרחב זו לא מדיניות

מטי צרפתי הרכבי:  ואם רוצים לעשות מדיניות אז לפני - - -     

אליעד דוד פיבקו: בוודאי, אפשר לדבר עם מנהל מרחב, והוא כמובן יושב בשולחן המדיניות, ומעלה את הנושאים האלה, והם נפגשים תדיר עם ראשי רשויות

אליעד דוד פיבקו:  וזה נכון שמנהל המנהל מתעסק בפגישות בדרך כלל עם ראשי ערים שמעוניינים לשווק עשרות אלפי יחידות דיור

אליעד דוד פיבקו:  יש מדרג, יש שרי עשרות, שרי מאות, שרי אלפים

אליעד דוד פיבקו:  אני חושב שזה הגיוני להתנהל ככה

ארז מלול: לא, השאלה אם זו בעיה נקודתית או שזו בעיה ערכית?     

מטי צרפתי הרכבי: אוקיי אז אנחנו שוב בפריפריה של הפריפריה שאנחנו לא נמצאים

ארז מלול: השאלה אם זו בעיה נקודתית או שיש פה מחלוקת ערכית אידיאולוגית, שזה לא קשור למנהל מרחב

אליעד דוד פיבקו: רשות מקרקעי ישראל בהקשר הזה, הרבה פעמים גם מממשת גם מדיניות ממשלתית לגבי פיתוח המרחב הכפרי

ארז מלול: אנחנו דנים בחדר ליד בעילת הסבירות

ארז מלול:  ויש - - - מקצועי לנבחרי ציבור

ארז מלול:  אחד הדברים זה גם, וסליחה מטי שהזכרתי את זה, הדרג הנבחר הוא נותן את הערכים, את המדיניות, ומי שמבצע את זה, זה הדרך המקצועי

ארז מלול:  מנהל המרחב לא יכול לקבל החלטות במדיניות, וזה מה שהתכוונת

אליעד דוד פיבקו: בוודאי

אליעד דוד פיבקו:  הוא לא

מטי צרפתי הרכבי: ורמ"י לעיתים נוהגת בדורסנות

אליעד דוד פיבקו: הוא שומע את המדיניות בשטח, מעלה את זה לשולחן המדיניות

ארז מלול: - - - צריך להיות שיתופיים עם נבחרי הציבור, ככה לדעתי

יאסר חוג'יראת: אני חושב שאתה צריך להגיע למנכ"ל, שלך זה לא תירוץ

יאסר חוג'יראת:  יש נבחרי ציבור צריך לכבד אותם, זה הכל

ארז מלול: בוא נתקדם

ארז מלול:  דודו קוכמן מזכ"ל האיחוד החקלאי, רוצה להגיד? אבל בקצרה, איך אומרים, היינו סבלנים ולא שמתי לב לזמן

דוד קורן: כבוד יושב הראש, אני קודם כל שמח על הדיון למרות שבדרכי לכאן התחבטתי ביני לבין עצמי האם זה יהיה עוד דיון אחד שאנחנו נסמן וי

ארז מלול: אז אתה לא מכיר את יושב ראש הוועדה האמיתי, יעקב אשר

ארז מלול:  אני רק פה ממלא מקום

דוד קורן: אני מכיר

ארז מלול: יושב ראש הוועדה גם היה ברשויות המקומיות, הוא מבין את כל הנושא לעומק, והוא לא אוהב שיערבבו אותו, בשפת הרחוב

ארז מלול:  האחרון שאוהב זה יושב ראש הוועדה יעקב אשר

ארז מלול:  אני שמח שניתנה לי הזכות גם להיות חבר, וגם ממלא מקום של יושב ראש הוועדה יעקב אשר

דוד קורן: אז אני רוצה להתייחס לכמה נקודות

דוד קורן:  ראשית, אני חושב שהיה מיותר שראשי רשויות דורשים לפגוש את מנהל המנהל שלא רוצה לפגוש אותם, אם הייתה גישה שהייתה מבינה את המרחב הכפרי

דוד קורן:  עצם הדברים שאמר כאן נציג המנהל שאומר אנחנו רוצים לשווק יותר ואתם לא נותנים לנו לשווק יותר, זה פשוט מראה על חוסר הבנה מוחלט של המרחב הכפרי, ואמרה זאת חברת הכנסת ראשת המועצה לשעבר, בעניין הזה שהצמיחה הדמוגרפית היא מאוד קריטית במרחב הכפרי

דוד קורן:  הקליטה במרחב הכפרי מתקיימת

דוד קורן:       אני רוצה אבל לדבר על כמה סוגיות שהן קריטיות לחסמים שאנחנו מדברים עליהם

דוד קורן:  הדבר הראשון, זה הכניסה של רמיטק, זו כניסה של מערכת של שיח של חירשים עם המרחב הכפרי

דוד קורן:  במרחב הכפרי המערכת לא מטויבת לחלוטין, זאת אומרת שולחים הודעות, מקבלים תשובות אחרות

דוד קורן:  זה ניהול של שלומיאליות, של מערכת במשך חודשים רבים ששואלים שאלות, מקבלים תשובות אחרות, והמנהל מתגאה בכך, אבל הוא היה צריך לסייג את המרחב הכפרי, ולהגיד המערכת עוד לא מטויבת, צריך שלמערכת הזאת תינתן התייחסות שונה ואחרת לחלוטין ממה שזה ניצן

דוד קורן:       הדבר השני, הנושא של התשלומים

דוד קורן:  אזרח הוא אזרח והוא גר בבית ולא משנה איפה הוא גר

דוד קורן:  כשאתה גר בעיר ואתה רוצה לעשות תוספת של זכויות, אתה משלם על פי החלטה שנקראת שינוי ייעוד וניצול, במרחב הכפרי אתה נדרש לשלם כאילו שאתה חסר זכויות לא משנה אם אתה נמצא בשטח הזה כבר משנות ה-30', אתה משלם כאילו שאתה חדש בשטח מהשקל הראשון

דוד קורן:  במרחב הכפרי שינוי ייעוד וניצול אתה משלם 31% מהזכות הקודמת לזכות החדשה

דוד קורן:  זה יוצר הבדלים גדולים של פער המחירים שעליו דיבר גם חבר הכנסת אלון שוסטר, שהיה צריך להיות שוויון בין אזרחים ולא משנה איפה הם גרים לגבי הנושא של זכויות המגורים שלהם

דוד קורן:  לא יכול להיות כזה פער שייווצר, זה דבר נוסף

דוד קורן:       דבר נוסף של חוק מקרקעי ישראל קובע, הוא לא ממומש, זו מילה מתה

דוד קורן:  בחוק כתוב שם בין היתר שהקצאת קרקעות תהיה למטרות מגורים, דיור בהישג יד ודיור ציבורי

דוד קורן:  אני לא ראיתי דיור כזה, לא בהישג יד, ולא דיור ציבורי למרחב הכפרי

דוד קורן:  לא לבנים, לא לאנשים מבוגרים, אין בכלל מסלול כזה

דוד קורן:  פעם היו מסלולים כאלה, המסלולים האלה לא קיימים ולא אפשריים בכלל במרחב הכפרי

דוד קורן:  והתפלאת, יושב הראש, מה לא מקצים תקציב למבני ציבור? כן לא מקצים תקציבים למבני ציבור

ארז מלול: טוב, תחתור לסיום

דוד קורן: אין הקצאה של כספים למבני ציבור במרחב הכפרי

דוד קורן:  זה דבר נורא שקולטים משפחות וצריך לייצר כסף כדי להקים מועדון, בית כנסת או דברים כאלה שלא ניתן לייצר

ארז מלול: דודו תודה רבה, הבנו את זה, ובאמת כל מילה, אומרים אצלנו, בסלע

ארז מלול:  באמת, דיברת והבנו את כל הבעייתיות בעניין

ארז מלול:  כן? מישהו עוד רוצה לדבר? אחרון הדוברים?     

סעדיה גורדצקי: סעדיה גורדצקי, מנהל המרחב הכפרי בתנועת אור

ארז מלול: כן

סעדיה גורדצקי: אז באמת תודה רבה אדוני יושב הראש על הדיון החשוב הזה

סעדיה גורדצקי:  באמת במקום לדבר על פיתוח במרחב הכפרי בפריפריה, אנחנו רוצים לדבר על פיתוח במרחב הכפרי

ארז מלול: סליחה, אליעד

ארז מלול:  כמה היתרים ניתנו בשנה האחרונה אתה יודע?     

אליעד דוד פיבקו: בכל הארץ?     

ארז מלול: כן, בישובים הכפריים

אליעד דוד פיבקו: אני צריך לבדוק את זה

ארז מלול: צריך לבדוק, לא, מעניין, סתם

סעדיה גורדצקי: אז אנחנו מציעים שבמקום לקרוא לזה פריפריה נקרא לזה המרכזים החדשים בנגב ובגליל

סעדיה גורדצקי:  בסוף המטרה שלנו כדי שמדינת ישראל לא תקרוס לתוך עצמה, וכשנהיה 17-20 מיליון תושבים ב-2048, אז צריך שעוד 4 מיליון תושבים יגורו בנגב ובגליל, וזאת, המדיניות צריכה לשרת את היעד הלאומי הזה

סעדיה גורדצקי:  אני רוצה לדבר על שתי נקודות בגלל הזמן הקצר שנותר, כי רציתי לדבר עוד כמה דברים

ארז מלול: ממש קצר

סעדיה גורדצקי: אחד זה נושא השמאויות

סעדיה גורדצקי:  אנחנו בדקנו בלב הגליל, בתוך שנתיים וחצי, שמאויות רמ"י על מטר רבוע אקוויוולנטי, הכפילו את עצמם

סעדיה גורדצקי:  מגרש היום, לא מפותח, בלב הגליל, לפני פיתוח, 1

סעדיה גורדצקי: 2 מיליון

סעדיה גורדצקי:  איזה זוג צעיר? איזה אנשים יבואו לגור בלב הגליל כשאלו המחירים? היחידים שיכולים לקנות מגרשים במחירים האלה זה או אנשים עשירים מאוד שפותחים את זה כבית קיץ, או סוחרים שאני לא יודע מה הם עושים עם הדבר הזה, או מבוגרים ולא צעירים, ואנחנו הורגים את המרחב הכפרי

סעדיה גורדצקי:  עכשיו אני אומר, זה לא רק המרחב הכפרי דרך אגב, המדיניות הזאת

ארז מלול: אין ספק שצריכים עוד - - - צעירים למרחב הכפרי, זה יוסיף המון מכל ההיבטים

סעדיה גורדצקי: היום אפילו בירוחם מגרש 900,000, אז כל הנושא של השמאויות, הסבסוד הוא לא מובנה, אין אכיפת אכלוס

סעדיה גורדצקי:  אז זה דבר שחייבים לשנות אותו

ארז מלול: הבנו, בוא

סעדיה גורדצקי: הדבר השני, אנחנו רוצים שכמה שיותר אנשים יבואו לגור בנגב ובגליל, וגם אחנו רוצים כמה שיותר שיווקים, אבל יש הבדל דרמטי בין המרחב העירוני לכפרי

סעדיה גורדצקי:  גם המרחב העירוני צריך לדאוג שיהיו שירותים נאותים, גם המרחב הכפרי

סעדיה גורדצקי:  במרחב העירוני, תוסיף עכשיו 10,000 תושבים, ברכה

סעדיה גורדצקי:  במרחב הכפרי אם אתה מפרק את הקהילות באמצעות זה שאתה משווק כמה שיותר מהר, אתה מאבד את הכפר עצמו

סעדיה גורדצקי:  אז תביאו 3,000 תושבים, פירקת את הקהילה, לטווח ארוך הרגת את המקום

סעדיה גורדצקי:  הנושא הקהילתי הוא קריטי

ארז מלול: זה פילוסופי מסובך, באמת צריך איזונים בכל דבר

ארז מלול:  מצד אחד אתה לא יכול למנוע, חוקית, בג"ץ לא ייתן למנוע כניסה של חדשים, מצד שני אתה צריך לשמר, אז צריך את השילוב

מטי צרפתי הרכבי: זה עניין של האינטנסיביות של השיווקים

סעדיה גורדצקי: צריך צמיחה, אבל צמיחה הגיונית לטווח ארוך כדי לייצר קהילות רב דוריות, כי אחרת המרחבים הכפריים לא יחזיקו מעמד

סעדיה גורדצקי:  ואני בעד כמה שיותר שיווקים, כולנו בעד

סעדיה גורדצקי:  אבל אי אפשר להתנות את המחירים בשיווקים בצורה לא אחראית ולא מוגבלת, ולפרק בדרך הזאת את הקהילות עצמם

מטי צרפתי הרכבי: אדוני אולי רק לומר שהחוכמה, השכל, לא נמצא רק ברשות מקרקעי ישראל, ומאוד מאוד חשוב לדבר עם הרשויות המקומיות בפריפריה, ולא פחות גם עם התנועות המיישבות

ארז מלול: טוב

מטי צרפתי הרכבי: זאת אומרת , התנועות המיישבות קריטי לדבר איתם, כי גם הם יודעים לדייק את הצרכים במרחב הכפרי

מטי צרפתי הרכבי:  אז זה רשויות מקומיות ותנועות מיישבות

מטי צרפתי הרכבי:  נמצא כאן דודו, אבל לא רק דודו, גם תנועת הקיבוצים, גם תנועת המושבים, גם האיחוד החקלאי, כל התנועות המיישבות יש להן הרבה מאוד חוכמה ששווה לשמוע גם אותן

ארז מלול: טוב אני מסכם את הדיון

ארז מלול:  הוועדה סבורה כי נושא פיתוח המרחב הכפרי בנגב ובגליל הוא בעל חשיבות רבה

ארז מלול:  כחלק מהפתרון להגדלת היצע הדירות בעיקר בתקופה של משבר הדיור באזורי הביקוש במרכז הארץ

ארז מלול:       יש לשמור על המרחב הכפרי, להסיר חסמים ולהכיר בו כחלק מהפתרון להגדלת היצע הדירות בפריפריה, פתרונות לצרכי הציבור שעולים מהגדלת היצע הדיור

ארז מלול:  מדינת ישראל צריכה להתייחס בשוויון לכל האוכלוסיות במרחבים הכפריים בנגב ובגליל, בכל הקשור לתכנון והקצאת קרקעות

ארז מלול:       הוועדה שמעה דברים קשים ביחס להתנהלות מנכ"ל רמ"י מול המועצות האזורית הספציפיות בקעת הירדן ומשגב, וגם מחבר כנסת אלון שוסטר בתור שר החקלאות לשעבר ושאר תפקידיו הציבוריים בעבר ובהווה, וקוראת את הצדדים ליישר את ההדורים ולשתף פעולה לטובת אזרחי המדינה

ארז מלול:  עלו טענות עיקריות שמפריעות להרבה מועצות ויש לקיים שיח בעניין

ארז מלול:       הוועדה קוראת להידוק שיתוף פעולה בין מוסדות התכנון של מדינת ישראל בהקמת צוות בשיתוף נציגי הציבור

ארז מלול:  לסיום, הוועדה תקיים דיון מעקב בנושא, על כל המשתמע לכך, בנוכחות מנכ"ל רמ"י

ארז מלול:  בלי זה לא לכנס ועדה

ארז מלול:  אם מנכ"ל רמ"י לא יואיל בטובו

אלון שוסטר: אדוני יושב הראש, אם אפשר להכניס את המונח של איזון בין הצורך הלאומי להגדלה, שאנחנו לוקחים על עצמנו, לבין השמירה וחיזוק המרקם הקהילתי?     

ארז מלול: בסדר, המילים האלו נכנסו לסיכום ולפרוטוקול, בסדר גמור

ארז מלול:  הישיבה נעולה