ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 74, 2023-07-05 00:00

עודד פורר: בוקר טוב לכולם

עודד פורר:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת עלייה, קליטה ותפוצות, היום 5 ביולי 2023, ט״ז בתמוז תשפ״ג

עודד פורר:  הנושא שלפנינו הוא הכרה בהכשרתם של עולים חדשים, שהם עורכי הדין ורואי חשבון

עודד פורר:  זה דיון שעלה כחלק מדיון שערכנו בנושא תעסוקה של עולים

עודד פורר:  יש פה באמת הכרה, שחלקה קצת יותר מורכבת, כי בסופו של דבר יש פה גם חקיקה שהיא יותר ספציפית לכל מדינה, גם בתחום של מיסוי וגם בתחום המפשטי, אבל יש פה תהליך לא כל כך ברור, של ההכרה עצמה

עודד פורר:       אני רוצה להתחיל עם רואי החשבון, שזו גם הייתה הבקשה של חבר הכנסת בליאק

עודד פורר:  אבל צריך להבין שמבחינת נתונים, בחמש השנים האחרונות הגיעו לארץ כ-1,500 עורכי דין

עודד פורר:  רק בשנת 2023, הגיעו 241, רובם מרוסיה ואוקראינה כמובן וכ-765 רואי חשבון הגיעו לארץ בחמש השנים האחרונות

עודד פורר:  מבחינת הסיוע שניתן, אז משרד הקליטה מסייע בתרגום של מסמכים, בסכום של עד 4,000 שקלים

עודד פורר:  בין השנים 2018-2022, הוא סייע ל-241 עורכי דין בתרגומים, כתוב לי שבעלות של 400 שקלים, בממוצע? זה הסיוע בתרגום?      

קריאה: לעורכי הדין?      

עודד פורר: כן

עודד פורר:  כתוב 400 שקלים, בסדר

עודד פורר:  יכול להיות שהנקודה במקום הלא נכון

עודד פורר:  יש קורס בעברית מתקדמת, כולל דמי קיום ונסיעות לזכאים

עודד פורר:  תכף אני אתן למשרד הקליטה להציג קצת מה הם עושים בהליך ההכרה

עודד פורר:  אז מה שאני מבקש, זה שמשרד הקליטה יעבור רגע על הסיוע שהוא נותן לעורכי דין ולרואי חשבון

עודד פורר:  בואו תציגו קצת מה אתם עושים בהיבט של הכרה בהכשרה, גם לעורכי דין וגם לרואי חשבון ובהמשך אני ארצה התייחסות בהיבט של עורכי הדין, לאיזו - - - שניתנה בחקיקה לאוניברסיטה העברית, כדי שנבין גם את התהליך הזה

עודד פורר:  בבקשה

יוליה דוידוב: יוליה דוידוב, ממונת תעסוקה במשרד העלייה והקליטה

יוליה דוידוב:  אז המשרד מסייע לעורכי דין ולרואי חשבון בתהליכי רישוי שנדרשים להם בארץ

יוליה דוידוב:  זה מתחיל מסיוע בתרגום מסמכים בסכום של עד 4,000 שקלים לבן אדם, לפי הנדרש ממנו, זה ממשיך לקורסי עברית מתקדמת, גם לרואי חשבון וגם לעורכי דין

ולדימיר בליאק: מה משך הקורס?      

יוליה דוידוב: זה משתנה

יוליה דוידוב:  בעורכי דין, כל סדרת קורסים היא חודשיים, שזה בעצם ארבעה מקצועות בכל סדרה ויש שתי כאלו, שתי סדרות וקורסים לעברית משפטית

יוליה דוידוב:  אצל רואי החשבון הקורסים מחולקים לסדרה של שניים ושניים, כל סדרת קורסים היא פחות או יותר שמונה חודשים

יוליה דוידוב:  לאחר קורסי רישוי אנחנו מחזירים את אגרות הבחינה, גם ברואי החשבון וגם בעורכי הדין ולאחר מכן יש השתתפות בקידום העסקה, שזה סיוע למעסיק במהלך ההתמחות

ולדימיר בליאק: אוקיי

ולדימיר בליאק:  מה הוא גובה הסיוע?      

יוליה דוידוב: זה 75% משכר המינימום, מהמשרד והשלמה על ידי המעסיק

עודד פורר: אוקיי

עודד פורר:  יש פה מישהו ממועצת רואי החשבון? בבקשה

יהודה הראל: ורד הראל, מזכירות מועצת רואי החשבון

יהודה הראל:  אני אציין שהמועצה, מאז ומתמיד, תומכת מאוד בקליטת עלייה

יהודה הראל:  אנחנו מכירים ברישיונות מכל העולם

עודד פורר: בואי נעשה סדר, כי לא כולם יודעים איך הולך הליך ההכשרה של רואי חשבון והוא גם קצת שונה מהליך ההכשרה של עורכי דין

עודד פורר:  בעצם, רואי חשבון לומדים קורסים ספציפיים בחשבונאות ובכלכלה

יהודה הראל: אז אולי אני אפרט

יהודה הראל:  מועצת רואי החשבון היא הגוף שאחראי על הסדרת המקצוע בישראל

יהודה הראל:  מרבית רואי החשבון בישראל היום, לומדים תואר בחשבונאות, במוסד אקדמאי שמוכר על ידי המועצה ואז הם נבחנים רק בשתי בחינות סופיות, בפיננסית ובביקורת

יהודה הראל:  לגבי עולים חדשים המסלול הוא שונה

יהודה הראל:  עולה חדש שבא עם תעודת רואה חשבון, אנחנו מבקשים גם שנתיים ניסיון, גם אם זה לפני הרישיון, במסגרת ההתמחות וגם אם זה אחרי הרישיון ואז הם צריכים בעצם לעשות רק ארבע בחינות, שהן הבחינות במשפטים ובמיסים

יהודה הראל:  אלה שתי בחינות במשפט עסקי, בדיני תאגידים ובמסחר ושתי בחינות במיסים

יהודה הראל:  אלה ארבעת הבחינות מתוך 14 שיש

ולדימיר בליאק: כלומר, ביקורת ופיננסים הם לא עושים?      

יהודה הראל: נכון

יהודה הראל:  הם מקבלים פטור מהבחינות הסופיות ובדרך כלל הם נדרשים לעשות את הבחינות רק בעברית

שלומית אבינח: הם צריכים להיבחן בעברית, אין אפשרות להיבחן בשפת האם, הכול בעברית

יהודה הראל: נכון

יהודה הראל:  כרגע הבחינות הן רק בעברית, לכן הם עושים את הקורס בעברית של משרד הקליטה וקורסי הכנה של משרד הקליטה, שממש מכינים אותם לבחינות האלה ואחר כך הם גם מקבלים קיצור של תקופת ההתמחות, בדרך כלל הם עושים רק שישה חודשים במקום שנתיים

עודד פורר: משרד הקליטה, למה כל כך מעט ביחס למספר שמגיעים, מקבלים סיוע? הגיעו 765 רואי חשבון בחמש השנים האחרונות ומתוכם רק 45 קיבלו סיוע

עודד פורר:  אחרים לא רצו? לא פנו?      

יוליה דוידוב: אם אנחנו מדברים על תרגום מסמכים, אז מועצת רואי החשבון מקבלת מסמכים באנגלית

יוליה דוידוב:  במידה והם ניתנו בשפה הזאת, אז כל הדיפלומות של 

יוליה דוידוב: A

יוליה דוידוב: C

יוליה דוידוב: C

יוליה דוידוב: A ו- C

יוליה דוידוב: C

יוליה דוידוב: A

יוליה דוידוב:  אנשים בעלי תעודות באנגלית, פשוט מגישים את התעודות באנגלית ולא נדרשים לתרגום מסמכים, אז הם לא מקבלים את הסיוע של תרגום מסמכים

יוליה דוידוב:  חלק גדול מהאנשים, בוחרים לא להתחיל את התהליך ולעבוד ככלכלנים, כמנהלי חשבונות וכולי

עודד פורר: למה? מישהו שלא ממצה את הזכויות? הם כולם יודעים מה הן האפשרויות שלהם? נניח שרואה חשבון עלה לארץ, תוך כמה זמן הוא יכול לסיים את התהליך

יוליה דוידוב: רואה חשבון שעלה והוא יודע והוא מהתחלה אומר ש - - -     

עודד פורר: הוא לא הצליח לעבור במרכזי ה- One stop shop כי סגרתם אותם, הוא עשה את כל ההליך ב- - - וקיבל תעודת עולה, מגיע למשרד הקליטה ואומר: ״שלום, אני הייתי רואה חשבון במוסקבה״

עודד פורר:  מה אתם מציעים לו?      

יוליה דוידוב: לוקח לו שנתיים

יוליה דוידוב:  אנחנו מציעים לו את כל הסיוע שמגיע לו, מה שפירטתי קודם

עודד פורר: למה שנתיים? מה הוא עושה בשנתיים האלה בעצם?      

יוליה דוידוב: הוא לומד עברית, לומד טרמינולוגיה מקצועית

ולדימיר בליאק: אבל הקורס שמונה חודשים

יוליה דוידוב: יש שתי סדרות של קורסים, בכל סדרה יש שניים

יוליה דוידוב:  ארבע בחינות ושתי סדרות של קורסים ובמקביל הוא עושה התמחות, אז כן

עודד פורר: אוקיי

עודד פורר:  נמצא איתנו בחור בשם יורי טרשוק

עודד פורר:  ברוך הבא לירושלים הבנויה

עודד פורר:      (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אתה מדבר אנגלית?     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן, אני הכנתי את הנאום באנגלית

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     תגיד לנו מתי הגעת לישראל ומה המקצוע שלך

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אני מבקר ספרי חשבונות

אורית סטרוק:  אני הגעתי לישראל בינואר השנה, התחלתי אולפן ביוני, אז זה שלב ההסתגלות בישראל

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     מה עשית עד יוני?     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     סיימתי כמה פעילויות ברוסיה

אורית סטרוק:  אז בדיוק סיימתי את העבודה ברוסיה ואני מחליף לחיים חדשים בישראל ומתרכז בעניינים הקשורים לישראל

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     היית בקבוצה ברוסיה?     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז מה התהליך שאתה עושה עכשיו? מה הן הבעיות שאתה נתקל בהן?     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     למעשה, הייתה לי שיחה עם עמיתי, גם כן מרוסיה, כך שאני לא מייצג רק את עצמי

אורית סטרוק:  אני חושב שזה חשוב להדגיש את זה שניסיתי לשלב ולהשתמש בכל האופציות שיש לי

אורית סטרוק:  וכרגע נתקלנו בכל מיני קשיים במיקוד ועיצוב שלנו כמומחים פיננסיים בישראל

אורית סטרוק:  אז דבר ראשון שנתקלתי בו היה הבעיה עם CTA

אורית סטרוק:  התקשיתי למצוא מידע והתהליך לקבלת התעודה ומה עליי לעשות כדי לקבל אותה

אורית סטרוק:  ולגבי CTA, איזה סוג של קורסים, באיזה סוג של חומר אני יכול להשתמש על מנת לעבור את המבחן

אורית סטרוק:  הכוונה שלי, זה ברור שיש ידע חדש שעלינו לרכוש, במונחים של מיסוי, במונחים של עניינים ספציפיים כמו פערים מקומיים

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לפני שעשית עלייה, ברוסיה, מה היה התהליך לפני שעשית את העלייה? כמה זמן לקח מהרגע שקיבלת את ההחלטה עד הרגע שבאמת הגעת לישראל?     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אני קיבלתי את ההחלטה בשנה שעברה

אורית סטרוק:  לפני שנה, קצת יותר מזה

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     קיבלת את ההחלטה בנובמבר והגעת בינואר?     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לא, ההחלטה הייתה לפני, באפריל

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אוקיי

עודד פורר:  אז בששת החודשים האלה, שבעה, עד שבפועל עשית את העלייה, היו לך שיחות עם משרד הקליטה? אולי באתר של CPA?      

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לא

אורית סטרוק:  הייתי ממוקד באיסוף מסמכים לזכאות השבות שלי, כי זה לא היה קל למשפחה שלי לעלות מחוק השבות - - -     

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אף אחד לא דיבר איתך ממשרד הקליטה על המקצוע, במה אתה הולך לעסוק בישראל?         

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לאחרונה, קצת לפני שהגעתי לכאן, קיבלתי שיחה והרבה דברים הובהרו, בכנות

אורית סטרוק:  באותו זמן, לא אני אלא עמית שלי, כשהוא הגיע לישראל, והשיחה הראשונה במשרד הקליטה, אני מתכוון, זה לא צוין היטב התהליך של להיות מבקר כאן והאופציות שיש לנו

אורית סטרוק:  לדוגמא, אם נשווה רופאים ומבקרים, הם די דומים במובן של מורכבות

אורית סטרוק:  אבל לדוגמא, עבור רופאים יש אנשים שיכולים לתאם ויכולים לייעץ, אבל בכל הנוגע לפיננסיים אנחנו קצת לבד

אורית סטרוק:  הכוונה שלי היא שבגלל שבטח משרד הקליטה, יש להם מידע, אבל הם לא מקצועיים בזה, והם לא יכולים לתת - - -     

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אוקיי

עודד פורר:  יש לי שאלה, סלח לי, (חוזר לדבר בעברית) יש לי שאלה למועצת רואי החשבון

עודד פורר:  האתר שלכם, רגע ומי פה מלשכת רואי החשבון?      

קריאה: הם עוד לא הגיעו לדיון

ולדימיר בליאק: הלשכה זה גוף וולונטרי והמועצה זה הגוף הסטטוטורי

עודד פורר: של משרד המשפטים?      

ולדימיר בליאק: אפרופו ההצעה החדשה של - - -     

עודד פורר: אין לכם אתר?      

יהודה הראל: יש לנו אתר

עודד פורר: באתר מופיע איך לעשות את ה- - -? או שכדי להיכנס צריך להירשם עם מספר תעודת זהות או מספר דרכון?      

יהודה הראל: לא, יש אתר כללי, שבו גם יש הסבר לאופן בו מגישים בקשה לפטור מ - - -     

עודד פורר: באילו שפות ההסבר?      

יהודה הראל: ההסבר הוא בשפה העברית, אבל באתר של משרד הקליטה, יש את ההסבר בצורה הרבה יותר מפורטת, במספר שפות, אנחנו עברנו על המלל

ולדימיר בליאק: אותו הסבר שמופיע אצלכם?      

יהודה הראל: כן, אותו הסבר

יהודה הראל:  במשרד הקליטה ההסבר אפילו עוד יותר מפורט

ולדימיר בליאק: אז למה שלא תשימו את זה גם אצלכם?      

עודד פורר: אתם אפילו לא צריכים לתרגם, מספיק שתוסיפו Link

עודד פורר:  שימו Link באנגלית, Link ברוסית ו- Link בצרפתית, למראה המקום במשרד הקליטה

עודד פורר:  זה גם מחייב אתכם ואני אומר את זה גם למשרד הקליטה, לדאוג שהנתונים יהיו מעודכנים, כי מרגע שאני נכנסתי לאתר של מועצת רואי החשבון והיא הפנתה אותי לאתר של משרד הקליטה, זה אומר שמה שיש שם מקובל על מועצת רואי החשבון

עודד פורר:  אתם לא צריכים לתרגם פעמיים, אבל זה המינימום

עודד פורר:  בסוף, בן אדם שרוצה לעשות היום עלייה, הוא נכנס לאתר האינטרנט ובודק, הוא מחפש מידע בשפה שלו ואולי גם באנגלית, לא בטוח

עודד פורר:  לכן, אין פה יותר מידי שפות שאנחנו צריכים

עודד פורר:  משרד הקליטה, לאילו שפות זה מתורגם?      

יוליה דוידוב: לכל השפות

עודד פורר: לא לכל השפות

יוליה דוידוב: אנגלית, צרפתית, רוסית, ספרדית ואמהרית

עודד פורר: אוקיי

שלומית אבינח: אבל מה שקרה אתו, זה שהוא נרשם כי הוא לא ידע, הוא לא ידע להירשם במקצוע

עודד פורר: הוא נרשם ככלכלן ורק בעקבות פניית הוועדה נפתחה לו הפנייה כרואה חשבון

קריאה: איך יודעים לייצר את ה - - -?      

יוליה דוידוב: העולה רשם שהוא כלכלן, בשאלון בשפת האם

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אני אשמח להעיר

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     הבנת על מה דיברנו?      

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן

אורית סטרוק:  אז זה נכון שהעמיתים מספרים מה שהזכרתי, כלכלן - - -     

שלומית אבינח: (מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     לפני הפגישה שלחתי את הפרטים שלך למשרד ואז הם בדקו - - -     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן, זה נכון

אורית סטרוק:  הכל נכון

אורית סטרוק:  ואני הייתי במטוס

אורית סטרוק:  אני רוצה להדגיש את זה שזו גם הייתה טעות שלי

אורית סטרוק:  אבל למה עשיתי את הטעות הזאת בתעודה? אני יכול להראות את התעודה, יש לי כלכלן, שזה שם כללי של מקצועות משותפים, ואז יש לי התמחות בביקורת וראיית חשבון

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     וזה משהו שלא היה באתר של משרד הקליטה? לא יכולת לשים את - - -     

אורית סטרוק: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     הם ביקשו ממני, זה נכון, מה אתה חושב שהמקצוע שלך, ואז חשבתי אוקיי מה אגיד

אורית סטרוק:  אני חייב להגיד כלכלן כי זה הכי כללי וזה מכסה את הכל

אורית סטרוק:  וזה למה - - -     

עודד פורר: (באנגלית) זו טעות

עודד פורר:  (חוזר לדבר בעברית) זה אגב, בנושא הזה של תעסוקה, זה חוצה כמעט לאורך כל המקצועות

עודד פורר:  הנגשת המידע חייבת להיות הרבה הרבה יותר ברורה

עודד פורר:  צריך להבין שמי שמגיע ממקום אחר, זה האירוע הכי משמעותי עבורו

עודד פורר:  זה יכול גם לשלוח אותו לנתיב שהוא פשוט לא נכון לחלוטין

עודד פורר:       אני חייב לומר לכם שמבחינת המספרים, זה נראה שלא ממצים את זכויותיהם, אני לא יודע למה, אבל זה משהו שמצריך בדיקה של משרד הקליטה

עודד פורר:  גם בעורכי דין, אם הגיעו 1,500 עורכי דין ורק -241 תרגמו את המסמכים

עודד פורר:  עורך דין שמגיע רוצה לעבוד כעורך דין ורואה חשבון שמגיע רוצה לעבוד כרואה חשבון וגם אם יש כאלה שלא, זה לא סביר שרק 15% מעורכי הדין רוצים לעבוד כעורכי דין

ולדימיר בליאק: יש פילוח לפי הגילאים וזו גם אינדיקציה, כי אני מניח שאנשים שמגיעים בגילאים יותר מבוגרים אז יכול להיות שלא יוכלו

עודד פורר: אני מדבר על גילאי 22-62, לא יודע להגיד את הפילוח, אה, יש פה בעצם

עודד פורר:  עד גיל 50 הגיעו למעלה מ-500

עודד פורר:  בגילאי 22-29 הגיעו 136

ולדימיר בליאק: בגילאי 30-39 הגיעו 249

עודד פורר: אני חושב שלא ממצים את הזכויות פה, אני אומר את זה למשרד הקליטה

עודד פורר:  מישהו עוד רוצה להתייחס לנושא של רואי חשבון?      

אסתר בלום: כן, אני אשמח

אסתר בלום:  תודה רבה על הדיון כבוד היושב ראש

עודד פורר: אני כבר אומר מראש, אני מפריד בין רואי לבין עורכי דין, כי יש פה - - -      

אסתר בלום: תהליך ההכרה של רואי החשבון מתואר כמשימה בלתי אפשרית, היא אכן חייבת לקרות אבל היא בלתי אפשרית, אנחנו רואים את המספרים

אסתר בלום:  התהליך מול הלשכה הוא יחסית קל, אכן מכירים בתעודות מצרפת, אנחנו מייצגים את העולים מצרפת

אסתר בלום:  אולם הקשיים רבים

אסתר בלום:  אם תורשה, ניתן אחר כך את רשות הדיבור לעולות שהגיעו, אני חושבת שאם תהיה, כמו שקיימת במשרד הבריאות, להכין את התיק עוד לפני העלייה

עודד פורר: מה מונע מזה?      

אסתר בלום: קודם כל מידע, הנגשת מידע

אסתר בלום:  העולים לא יודעים

אסתר בלום:  הרופאים כולם יודעים ומגישים לפני עליה, אבל רואי החשבון לא יודעים אם זה בכלל קיים, אני חושבת שזה כן אפשרי אבל שלא יודעים

אסתר בלום:  הסוכנות היהודית אולי כן

אסתר בלום:  אז אם תהיה אפשרות לעשות את זה ובנוסף גם לעשות קורסים בלמידה רחוק, אנחנו נתייחס לזה, להירשם מראש ולעשות את המבחנים לפני העלייה, זה יכול לחסוך כחמש שנים אחרי העלייה

אסתר בלום:  צריך להבין את זה, התהליך הזה הוא שנתיים על הנייר

עודד פורר: יש פה מישהו מ- ׳אופק ישראלי׳?      

קריאה: לא

ולדימיר בליאק: זה מחייב את הידיעה של השפה, לפחות נכון לעכשיו הבחינות הן בעברית

אסתר בלום: לא, אז בעבר תורגמו המבחנים

אסתר בלום:  בעבר שלושה מבחנים תורגמו ואחד, שאני מתארת לעצמי שלא יכולים לתרגם אותו בגלל שזו שפה משפטית, אז הוא כן חייב להיות בשפה העברית

אסתר בלום:  אבל במועד החורף - - -      

עודד פורר: איזה מבחנים תורגמו?      

אסתר בלום: אני לא יודעת להגיד לך, מועד החורף תורגם

עודד פורר: אתם מכירים את זה? מועצת רואי החשבון?      

יהודה הראל: בעבר, לא במועד הקודם אבל לפני כמה מועדים, נפתח קורס בצרפת, אם אני זוכרת נכון זה היה בשיתוף עם הסוכנות ואז הייתה בקשה ספציפית, אם אני זוכרת טוב, לתרגם את בחינת הרב ברירה בדיני תאגידים ומסחר והמועצה נענתה בחיוב

יהודה הראל:       קודם כל, מדובר בעלויות מאוד מאוד כבדות ואז הייתה קבוצה מאוד גדולה שביקשה שנתרגם

יהודה הראל:  בעיקרון, התקנות מחייבות אותנו, אם יש דרישה - - -      

עודד פורר: מה היא עלות התרגום למבחן? כמה מבחנים כאלה אתם עושים בשנה?      

יהודה הראל: אנחנו עושים בין פעם אחת לפעמיים בשנה

עודד פורר: אז נניח ששני מבחנים בשנה

עודד פורר:  כמה עולה לתרגם מבחן?      

יהודה הראל: במבחן הרב ברירה יש 80 שאלות, זה עולה עשרות אלפי שקלים

עודד פורר: למה? כמה נניח עולה תרגום של עמוד?      

יהודה הראל: אתה רוצה לכמה שפות

עודד פורר: בסדר, אז אנחנו נעשה איתך תכף את החשבון, כי הבאים בתור שנשאל אותם זה משרד הקליטה

עודד פורר:  אבל כן, נניח שעולה לתרגם את המבחנים בשנה 50 אלף שקלים, פלוס מינוס?      

יהודה הראל: יכול להיות, כן, לא זוכרת בדיוק כמה עלה לנו אז

עודד פורר: משרד העלייה והקליטה, 50 אלף שקל, אפשר לדאוג לזה?      

יוליה דוידוב: האמת היא שאת נושא תרגום הבחינות אנחנו העלנו בפני מועצת רואי החשבון כבר לפני כמה חודשים

עודד פורר: הם מסכימים

יוליה דוידוב: נכון, יש הסכמה

יוליה דוידוב:  אנחנו הגענו להסכמה הזאת לפני כמה ימים

עודד פורר: מצוין

עודד פורר:  טוב שעשינו דיון

עודד פורר:  אני מאוד מרוצה מזה שכל פעם כשיש דיון, תמיד כמה ימים לפני מגיעים להסכמות, חוץ מההסכם על מורות האולפנים ועל זה נשמע אחר כך

יוליה דוידוב: האמת היא שהדיון התקיים איתם בנושא של התרגום

עודד פורר: יופי

עודד פורר:  אז משרד הקליטה, אפשר להצהיר לפרוטוקול שאתם תתרגמו את המבחנים?      

יוליה דוידוב: אני חייבת להגיד שאנחנו עוד בבדיקה תקציבית

עודד פורר: נו באמת, 50 אלף שקל?      

יוליה דוידוב: עוד פעם, זה תלוי בכמות הבחינות ובכמות הנבחנים

עודד פורר: זה לא תלוי - - - בסדר - - -      

יוליה דוידוב: בסדר

יוליה דוידוב:  אבל אם זה 50 אלף שקלים לכל בן אדם

עודד פורר: זה לא

עודד פורר:  המבחן הוא לא אישי

יוליה דוידוב: לא, אבל אנחנו מדברים על שפות

עודד פורר: בסדר

עודד פורר:  ארבע שפות

עודד פורר:  יש אנגלית, צרפתית ספרדית ורוסית

יוליה דוידוב: אבל כל בחינה היא 50 אלף שקלים

עודד פורר: איך כל בחינה 50 אלף שקלים? כמה עמודים הבחינה? 20? נניח 30 עמודים

עודד פורר:  תרגום של עמוד עולה להערכתי, 500 שקלים, עד לפה

עודד פורר:  זה 10 אלפים שקלים לכל שפה ו-40 אלף שקלים לכל השפות

עודד פורר:  פתרנו את הבעיה

עודד פורר:  אני מנסה לומר לכם שתרגום מבחן - - -      

יהודה הראל: אני רוצה להגיד שיש עוד עניין

יהודה הראל:  המועצה בזמנו קבעה שמבחן אחד חייב להיות בעברית

יהודה הראל:  המבחן הבסיסי חייב להיות בעברית, כדי שרואה חשבון בארץ יידע עברית

עודד פורר: בסדר, מקובל

עודד פורר:  אם אתם קובעים שמבחינה מקצועית צריכה להיות בחינה בעברית, אז זה בסדר

עודד פורר:  תראו, ברפואה למשל, יודעים שחייבים לעבור מבחן עברית, זה לגיטימי

עודד פורר:  אבל מה שלא חייבים ואפשר להקל, מקלים

עודד פורר:  זה הכול, זאת הבקשה שלנו

עודד פורר:  אני מבקש בקשה מיוחדת ממשרד הקליטה, להשיג 50 אלף שקלים, אם לא, נעלה לוועדת כספים בקומה שלוש, שלושתנו ביחד ונבקש מחבר הכנסת גפני, לבקש ממשרד הקליטה 50 אלף שקלים לתרגום מסמכים

עודד פורר:  הלאה

ולדימיר בליאק: יש לי יסוד סביר להניח שאנחנו נצליח

אסתר בלום: אני מאוד מודה לך, זה יהיה נהדר

אסתר בלום:  בין הקשיים, אחד החסמים זה בעצם מציאת מקום התמחות

אסתר בלום:  העולה בעצם נמצא לבד מול השוק, הוא לא יודע איפה הוא ואומרים לו: ״אתה יכול, תחפש״

עודד פורר: איפה משרד הקליטה בעניין? תראו, אני מבקש מכם דבר כזה

עודד פורר:  לשכת רואי החשבון לא נמצאים פה

יהודה הראל: כן, אנחנו לא מסייעים במציאת מקומות

עודד פורר: למה?      

ולדימיר בליאק: הלשכה זה גוף וולונטרי, הם בכנס באילת

עודד פורר: אה, אוקיי, יפה

עודד פורר:  אז אפשר למצוא שם מקומות להתמחות

ולדימיר בליאק: אני בדרך לשם, עוד מעט

עודד פורר: אז מה שאני מבקש זה דבר כזה

עודד פורר:  לשכת רואי החשבון היא גוף וולונטרי של רואי חשבון, שאצלם צריך לעשות את ההתמחות, הרי אתה צריך לעשות את ההתמחות אצל רואי חשבון

ולדימיר בליאק: במשרדי רואי חשבון

עודד פורר: נכון

יהודה הראל: אני אבקש לדייק

יהודה הראל:  לשכת רואי החשבון זה הגוף הוולונטרי, להם יש מרכז השמה שיכול לסייע במציאת מקום התמחות, אי אפשר - - -      

ולדימיר בליאק: אבל מי שמאשר את ההתמחות זה מועצת רואי החשבון

עודד פורר: כן אבל הבעיה היא לא באישור ההתמחות, אלא במציאת מקום להתמחות

עודד פורר:  נכון?      

אסתר בלום: כן, למצוא מקום

אסתר בלום:  ויש דרישה בשוק

עודד פורר: נכון, אתם תדווחו לי בשבוע הבא למתי קבעתם פגישה, ככל שלא תצליחו, תעדכנו אותי

עודד פורר:  אני וחבר הכנסת בליאק גם מכירים את לשכת רואי החשבון ואנחנו נבקש מהם לייצר איתכם נתיב של שיתוף פעולה

עודד פורר:  במובן שמרכז ההשמה שלהם, פעם או פעמיים בשנה, כנס לרואי חשבון עולים

ולדימיר בליאק: אגב, יש לי פגישה היום עם הנשיא ואני אעלה את זה מולו

עודד פורר: תעלה את זה

עודד פורר:  זאת בדיוק הנקודה

עודד פורר:  הרי מה המשמעות של קליטה? העולה מגיע לפה, בלי רשת הקשרים שיש לכל אחד שגדל פה

עודד פורר:  מי שגדל פה מכיר את ההוא שמכיר את השכן של זה והוא היה אתו בצבא, להם אין את זה

עודד פורר:  כדי למצוא התמחות הם צריכים אתכם והתפקיד שלכם, הוא לייצר את ה- Net working הזה

עודד פורר:  בסדר? אז זה גם כן ייכנס לסיכום מול לשכת רואי החשבון

ולדימיר בליאק: אני אגיד כמה משפטים

ולדימיר בליאק:  בוקר טוב ותודה על קיום הדיון הזה

ולדימיר בליאק:  קודם כל, המסלול שלי היה שונה, כי אני למדתי כלכלה וכאן התחלתי ללמוד ראיית חשבון מאפס

ולדימיר בליאק:  עשיתי תואר בתל אביב, שכלל שנת השלמה ואת שתי הבחינות הסופיות

ולדימיר בליאק:  אבל פגשתי את יורי ופגשתי עוד כמה מקרים של אנשים שמתקשים ולא מדובר בסתם רואי חשבון, אלא באנשים עם ניסיון מאוד מאוד עשיר בדרך כלל, כאלה שעבדו ב- BIG FOUR, במשרדים הכי גדולים, גם ברוסיה, גם באוקראינה, גם בצרפת וגם במדינות נוספות

עודד פורר: אגב, אני חושב שבמדינת ישראל, זה יתרון להחזיק רואי חשבון

ולדימיר בליאק: זה גם נכון

ולדימיר בליאק:  אני יודע למשל שב - - - יש אנשים שמגיעים ונקלטים מיד, אלה שיודעים אנגלית נקלטים מיד ומתחילים לעבוד כבר מהיום הראשון

ולדימיר בליאק:  לדעתי הבעיה הכי גדולה שיש פה בסוף, היא הנגשת מידע

ולדימיר בליאק:  הנגשת מידע תפתור גם בעיה רוחבית, אבל בעיקר בתחום הזה

ולדימיר בליאק:  צריך להבין, יש פה אנשים שבאמת יכולים לתרום רבות לכלכלה שלנו, אני רואה את המספרים בשנים האחרונות והפוטנציאל הוא אדיר

ולדימיר בליאק:  אז המשימה שלנו היא להקל, אני לא אומר לאשר הכול, אבל איפה שאנחנו יכולים להקל אנחנו חייבים להקל ולקלוט אותם

ולדימיר בליאק:  כי שוב אני אומר, בדרך כלל, לא מדובר באנשים שסיימו אתמול ואין להם ניסיון, אלא באנשים שעשו דברים ושיכולים לתרום כאן

ולדימיר בליאק:       אז אנחנו צריכים לקלוט אותם ולעשות את זה באופן נכון

ולדימיר בליאק:  לחבק אותם ולתת להם את האפשרות לעבוד במקצוע שלהם

ולדימיר בליאק:  שוב, יש לי פגישה הערב באילת עם נשיא לשכת רואי החשבון, אני אעלה את זה מולו, כדי שגם מרכז ההשמה שלהם יתגייס למשימה ואני מאוד מקווה שאנחנו נתקדם בנושא הזה

ולדימיר בליאק:  תודה רבה

עודד פורר: כן

עודד פורר:  שרה בנקמון

שרה שמחון בנקמון: שלום

שרה שמחון בנקמון:  אפשר לדבר באנגלית?      

עודד פורר: כן

שרה שמחון בנקמון: (מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז אני שרה שמחה בנקמון, אני עולה חדשה מצרפת

שרה שמחון בנקמון:  אני CPA בצרפת

שרה שמחון בנקמון:  למדתי חמש שנים

שרה שמחון בנקמון:  עשיתי את ההתמחות שלי ב-PWC במשך חמש או שש שנים

שרה שמחון בנקמון:  אני בדיוק הגשתי בקשה להיות רואת חשבון בארץ

שלומית אבינח: כמה שנים את פה?     

שרה שמחון בנקמון: שבע

עודד פורר: את גרה באזור תל אביב, נכון?      

שרה שמחון בנקמון: לא, בירושלים

עודד פורר: בדרך כלל מסתדרים שם עם אנגלית ואז לא - - -      

שרה שמחון בנקמון: (מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     יש לי רק שני דברים מאוד פרקטיים שהיו בעייתיים עבורי

שרה שמחון בנקמון:  דבר ראשון, עצם הגשת הבקשה כדי לקבל אישור לפטור

שרה שמחון בנקמון:  הכל היה בעברית, אז לא ידעתי איזה אתר, איזה מסמך לשלוח, איפה לשלוח אותו, איך לפתוח את המשתמש הפרטי שלי

שרה שמחון בנקמון:  זה היה מאוד קשה עבורי

שרה שמחון בנקמון:  בלי עזרתה של אסתר, לא הייתי מצליחה

שרה שמחון בנקמון:  אני די גמישה, ואני יודעת להסתגל, אבל עבור מישהו אחר זה כמעט בלתי אפשרי

שרה שמחון בנקמון:  אז אני חושבת שזה מאוד חשוב שיהיה תרגום בשפות אחרות, לפחות אנגלית

שרה שמחון בנקמון:  זה יהיה מדהים אם הכל יהיה בצרפתית, אבל לפחות באנגלית

שרה שמחון בנקמון:  זה דבר ראשון

שרה שמחון בנקמון:  דבי שני, למבחן הייתי צריכה להתכונן ארבעה, כמו שאמרת – שניים מס ושניים הבחינה המשפטית

שרה שמחון בנקמון:  והלימודים הם שמונה חודשים ברמת גן, פעמיים בשבוע

שרה שמחון בנקמון:  אני לא יודעת איך אני אעשה את זה

שרה שמחון בנקמון:  אני לא יודעת

שרה שמחון בנקמון:  יש לי הרבה מוטיבציה, אבל בכנות - - -         

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     למה הכוונה בלימודים?     

שרה שמחון בנקמון: (מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     ההכנה למבחן

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     רק ברמת גן?     

שרה שמחון בנקמון: (מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כן

שרה שמחון בנקמון:  פעמיים בשבוע במשך שמונה חודשים

עודד פורר: (מדבר באנגלית, להלן תרגום חופשי)     כי אין מספיק רואי חשבון שיעשו את זה בירושלים או במקומות אחרים?     

שרה שמחון בנקמון: (מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אז מה שאני הצעתי, אם זה אפשרי לעשות את הלימודים במקום אחר

עודד פורר: מי עושה את קורסי ההכנה האלה? למה קורסי ההכנה האלה לא יכולים להיות ב- Zoom?      

יוליה דוידוב: חלקם ב- Zoom

יוליה דוידוב:  יש דברים, שמניסיון של המכללה שמלמדת וגם של העולים, שמבקשים לעשות אותם פרונטאלית כי זה תרגולים, זה מספרים וזה דבר שמאוד קשה לעשות ב- Zoom, בייחוד כשזו לא שפת אם

שרה שמחון בנקמון: (מדברת באנגלית, להלן תרגום חופשי)     אם זה אפשרי לעשות את זה במקום אחר ושיהיה - - -     

עודד פורר: אני אומר מראש, בגלל שהמספרים הם קטנים, אז זו בעיה לפתוח קורס לבן אדם אחד או לשניים

עודד פורר:  אלה עלויות שצריך להבין אותן וצריך למצוא לזה פתרונות אחרים

עודד פורר:  אחד הפתרונות, הוא מיצוי זכויות, כי לדעתי פשוט לא מספיק רואי חשבון משנים ורוצים לפתוח ולכן גם אין לכם קורסים, זה כמו ביצה ותרנגולת, מבחינת האפשרויות

עודד פורר:  אבל חייבים לייצר לזה עוד פתרונות, קורס פרונטלי ויש קורס ב- Zoom למשל

עודד פורר:  אני רוצה לשמוע את הסוכנות

עודד פורר:  מבחינת הכנה לעלייה, איסוף מסמכים וקורסי עברית שם

עודד פורר:  הרי אתם מקיימים בצרפת למשל, אולפני עברית באמצעות ׳אופק ישראלי׳, בגלל זה שאלתי עליהם, אז האם יש גם כאלה מקצועיים?      

אסיה ציירסקי: שלום לכולם, אסיה ציירסקי, ממונת תעסוקה מהסוכנות היהודית

אסיה ציירסקי:  מבחינת אולפני העברית, מתקיימים רק אולפנים רגילים

אסיה ציירסקי:  מבחינת הנגשת מידע, דווקא בשנה האחרונה במיוחד, אנחנו כן התחלנו ממש סדרה בינארית של מפגשי טרום עלייה בכל השפות, צרפתית, אנגלית, ספרדית ורוסית, במגוון מקצועות, גם בין היתר בתחום עריכת חשבון ומשפטים, בין היתר עם עורכת הדין - - - , שגם נתנה את ההרצאות

אסיה ציירסקי:  לגבי רואי חשבון, לא קיימנו את זה ואנחנו מאוד נשמח

אסיה ציירסקי:       יש לנו את כל האפשרויות והפלטפורמות באמת לכל השפות, כך שזה יהיה גם למועמדי עלייה וגם לעובדי שטח שלנו, שהם גם מאוד צמאים למידע שחסר להם כדי להעניק אותו למועמדי העלייה

אסיה ציירסקי:  אז נשמח מאוד לשתף פעולה במידה ויש לכם כמובן מרצים בשפות, כי זה העניין

אסיה ציירסקי:  קיימנו דברים כאלה גם עם משרד הכלכלה, בתחום מהנדסים והנדסאים, בתחום עריכת חשבון עם משרד הקליטה ובעוד תחומים, כך שנשמח לעשות זאת גם אתכם

אסיה ציירסקי:  תודה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:  עורכי דין

דנה בלום: אפשר עוד מילה בבקשה, לגבי הקורס ב- Zoom

עודד פורר: לא, אני חייב לסיים עם עורכי הדין, הנקודה ברורה

עודד פורר:  מרים קריכלי

עודד פורר:  בעצם נתחיל עם זאב, עם מחקר של מרכז המחקר והמידע בנושא הזה, הוא גם זה שביקש שנקיים את הדיון הזה

עודד פורר:  חבר הכנסת זאב אלקין, בבקשה

זאב אלקין: תודה רבה אדוני היושב ראש

זאב אלקין:  אני באמת אשמח אם אחר כך מרים תפרט, כי היא זאת שחשפה בפניי את הקשיים שיש בצורה מאוד מסודרת

זאב אלקין:  הופתעתי לגלות עד כמה המערך הזה לא הגיוני ודורש התערבות

זאב אלקין:  יש לא מעט קשיים מסוגים שונים, שתכף מרים תפרט אותם, אבל אני רוצה לשים את הדגש על שתיים וחצי סוגיות, שהן סוגיות מרכזיות

זאב אלקין:  1

זאב אלקין:  הסוגייה שחלק גדול מאוד מההקלות שניתנות היום, בתהליך הזה של הסמכת עורכי דין עולים במדינת ישראל, בנויות על כך שאתה עורך דין בעל רישיון

זאב אלקין:  בדומה לזה שיש אצלנו, מטעם לשכת עורכי הדין

זאב אלקין:  עכשיו, כדי לעבוד במקצועות שאצלנו דורשים רישיון, לא בכל המדינות זה נדרש

זאב אלקין:  לכן נוצר פה קושי

זאב אלקין:       מגיעים לפה עורכי דין עם ניסיון די גדול, מכל מיני סוגים, אבל בפועל, הם לא נהנים מההטבה הזאת, כי במדינה שלהם הם אף פעם לא נזקקו לרישיון, כי זה היה מאורגן באופן שונה מאשר אצלנו

זאב אלקין:  אין להם שום מסלול בחקיקה, שמייצר מקבילה לרישיון

זאב אלקין:  נניח ניסיון מסוג מסוים תוך כמה שנים, שייחשב מקביל לרישיון במדינות בהן אין חובה להוציא רישיון לכלל העיסוקים המשפטיים

זאב אלקין:  לכן הרבה אנשים נופלים פה בין הכיסאות

זאב אלקין:  זאת אומרת, מגיעים משפטנים מנוסים שפתאום אומרים להם: ״לא, בגלל שאצלכם לא נזקקתם לרישיון מהסוג שיש אצלנו, אז אתם תלכו במסלול הארוך ולא במסלול המקוצר, כפי שנועד למשפטנים מנוסים"

עודד פורר: באילו מדינות לא נדרש רישיון?      

זאב אלקין: בלא מעט

זאב אלקין:  הזמנו פה את המחקר של הממ״מ, אני גם רוצה להודות להם על הזריזות בהכנת המסמך הזה והם אולי יסכמו את זה פה במהלך הדיון

זאב אלקין:  לפעמים גם זה נדרש לחלק מהעיסוקים המשפטיים ולחלק לא

זאב אלקין:  תפיסת העולם שהייתה בזמנו, כשנחקקה החקיקה הזו שהכול עובד כמו שזה עובד אצלנו, אז זה לא בדיוק כך

זאב אלקין:  כן? לכל מדינה יש חקיקה משל עצמה, שמסדירה מתי ואיך נדרש רישיון, אם בכלל

זאב אלקין:  לכן, אי ההתאמה הזאת והצורה המאוד - - - של החקיקה שלנו, מייצרות קושי

זאב אלקין:  עכשיו, לפי הבנתי זה דורש תיקון חקיקה

זאב אלקין:  זאת אומרת, זה לא משהו שניתן להסדיר בהחלטה פנימית, אלא זה חוק ישן מאוד, שחוקק בזמנו ושדורש תיקון

זאב אלקין:       אני גם נמצא כרגע בתהליך הגשה של הצעת חוק כזאת ואשמח אם אתה תצטרף ביחד עם עוד חברי כנסת

זאב אלקין:  זה כבר נמצא בהכנה בלשכה המשפטית

זאב אלקין:  אז ברור שיש פה לקונה משמעותית, שלא מאפשרת לתת מסלול מקוצר, בכל מיני נושאים שתכף נפרט וזה ייכנס פה בכל מיני תחנות

זאב אלקין:  אבל בכל מיני תחנות, יש לך הקלה אם אתה עורך דין מנוסה עם רישיון

זאב אלקין:  אבל אם אתה עורך דין מאוד מנוסה, אבל בלי רישיון כי לא נזקקת לזה, אז כאילו מתייחסים אליך כעורך דין מתחיל, עם כל ההשלכות של הדבר הזה

זאב אלקין:       הקושי השני הפתיע אותי מאוד כשגיליתי אותו

זאב אלקין:  מתברר, שכדי להכיר בהשכלה המשפטית שלך לצורך מסלול ההכרה, יש מקום אחד במדינת ישראל שצריך ללכת אליו, לא למשרד החינוך כמו שאנחנו מכירים ולצורך העניין גם לא למחלקה מסוימת במשרד המשפטים, אלא אתה צריך ללכת לאוניברסיטה העברית

זאב אלקין:  למה? כי להערכתי, כשהחוק הזה חוקק לא היה משהו אחר רלוונטי, אז שלחו את כולם לשם

זאב אלקין:  למעשה, המדינה העבירה פה לאוניברסיטה אחת מסוימת במדינת ישראל, את הסמכות שלה להכרה בתארים

עודד פורר: זה קיים בעוד מקומות? אוקיי, תכף ניתן לכם להתייחס

זאב אלקין: זה אירוע סופר מוזר

זאב אלקין:  לא ראיתי איזה משהו דומה לו וזה כנראה איזה שהוא שריד היסטורי

זאב אלקין:  ואז יש פה מוסד, תכף אני גם אסביר למה זה חשוב, שהוא לא המדינה, אבל הוא כפוף למדינה, אבל למעשה המדינה הסמיכה אותו לבצע פה את הבקרה הזאת

זאב אלקין:  מה הקושי שמתעורר? חלק לא מועט מהמשפטנים, למשל ממדינות דוברות רוסית, למדו בזמנו בשני סוגי השכלה, או בהשכלת ערב או בהשכלה מרחוק

זאב אלקין:  עכשיו, שם זה היה מקובל ושווה ערך לחלוטין להשכלה רגילה

זאב אלקין:  זה היה קשור למשל בשעות של השיעורים, אנשים שעבדו למדו בהשכלת ערב, אבל אלו לא היו תוכניות מקוצרות יותר וגם לא התייחסו אליהן שונה, מבחינה פורמלית, כבעלי התואר

זאב אלקין:  אותו הדבר נכון גם לגבי השכלה מרחוק

זאב אלקין:       אבל האוניברסיטה העברית, מנהלת כאן מדיניות שכל מי שלמד כך, היא לא מכירה לו בזה כהשכלה משפטית ומחייבת אותו בהשלמות

זאב אלקין:  עצם הדבר הזה הוא לא ברור לי

זאב אלקין:  לא ברור לי על סמך מה ולא ברור לי למה

זאב אלקין:  ואז, מתחילים כל הקשיים המתגלגלים, כי כששולחים אותך לעשות השלמות, עולה השאלה מי מממן אותן? מתברר, שאת הנקודות זכות האלו מישהו צריך לשלם אחר כך

זאב אלקין:  מתברר שלאוניברסיטה, יש אינטרס, גם כלכלי, שתעשה השלמות

זאב אלקין:  מתברר שמשרד הקליטה לא תמיד משלם על ההשלמות האלו

זאב אלקין:  זה תלוי מה הגיל שלך ומתי התחלת את המסלול

זאב אלקין:       זאת אומרת שהרבה עורכי דין, למשל מבוגרים מגיל 30 אם אני מבין נכון, לא מקבלים מימון ממשרד הקליטה

זאב אלקין:  למרות שאולי הם כבר עבדו בתחום 20 שנה, כי שם הם נחשבים משפטנים לכל דבר והתואר שלהם מוכר

זאב אלקין:  אבל פה? מי ישלם על הדבר הזה? הם צריכים להוציא הרבה כסף והרבה מהם עוצרים בשלב הזה ולא ממשיכים במקצוע

זאב אלקין:  לכן יש פה כמה שאלות: למה הסמכות הזאת נמצאת אצל האוניברסיטה העברית בלבד? מי הגורם שמפקח עליה? מי הגורם שקובע את המדיניות פה? למה האוניברסיטה היא זאת שצריכה לקבוע את המדיניות? ומה ההיגיון שעומד מאחורי המדיניות שמכתיבה האוניברסיטה העברית באי הכרה בתארים?      אלה הדברים המרכזיים שאני ראיתי, יש כמובן עוד לא מעט נושאים פרקטיים, של מימון, קורסים, שפה, לוחות זמנים ואני אשמח אם מרים תפרט

עודד פורר: אוקיי

עודד פורר:  בואו נתחיל את הדיון

עודד פורר:  מה שאני מבקש מכולם זה לדבר ממוקד ובקצרה

עודד פורר:  מרים, בבקשה

מרים קריכלי: שלום לכולם

מרים קריכלי:  אני עורכת דין מרים קריכלי ואני הייתי עולה חדשה בעצמי

מרים קריכלי:  אני כבר תשע שנים בארץ, כך שכבר לא כל כך חדשה

מרים קריכלי:  הייתי משפטנית ברוסיה ופה אני בעלת רישיון בישראל

מרים קריכלי:  אני רוצה להציג כמה בעיות שהעולים נתקלים בהן

מרים קריכלי:  בגדול, חבר הכנסת אלקין כבר דיבר על הבעיות המרכזיות, לגבי זה שהחוק לא מכיר בניסיון

מרים קריכלי:  זה מקבל ביטוי בכמה שלבים בהליך הזה

מרים קריכלי:  קודם כל, מי שהיה בעל רישיון מעל שנתיים, לא נדרש לגשת לאוניברסיטה העברית ומי שלא היה בעל רישיון מעל שנתיים, צריך לקבל את האישור מהאוניברסיטה העברית

קריאה: רגע, מי שהיה בעל רישיון מעל שנתיים הוא לא צריך אישור לתואר שלו?     

מרים קריכלי: לא

מרים קריכלי:  הוא לא צריך אישור, הוא ישר פותח תיק בלשכת עורכי הדין

רן סלבצקי: רואים אותו כמי שיש לו השכלה משפטית

זאב אלקין: יודעים שבגלל שהרישיון דרש תואר אז - - -

זאב אלקין:  אגב, אז יקרה מצב מעניין, שמי שלמד מרחוק ויש לו רישיון, מקבל

זאב אלקין:  מי שלמד מרחוק ואין לו רישיון כי הוא לא נזקק לרישיון, כי אלה היו החוקים ברוסיה למשל או במקום אחר, כשהוא מגיע, הוא אפילו לא ממתין בתור

עודד פורר: זה לפי האזורים ברוסיה?      

מרים קריכלי: לא, ברוסיה זה כללי

עודד פורר: כולם צריכים רישיון ברוסיה?      

מרים קריכלי: לא, כולם לא צריכים רישיון ברוסיה

מרים קריכלי:  ברוסיה יש חובה ברישיון, רק למי שמייצג נאשם בדין פלילי

מרים קריכלי:  ואז, אם נחזור לאוניברסיטה העברית, אז גם זו אגרה לעולה, שהיא לא מבוטלת, אני מבינה שזה לא סכום כל כך גבוה, 420 שקלים, אבל לעולה זה הרבה

עודד פורר: משרד הקליטה מחזיר את האגרה?     

מרים קריכלי: לא

מרים קריכלי:  בנוסף, ברגע שהוא צריך לעשות השלמות, אז בין 30 ל-60 נקודות, זו עלות מטורפת

מרים קריכלי:  לפחות 10 אלפים שקלים ואפילו יותר

מרים קריכלי:  אז זו הבעיה המרכזית לגבי האישור מהאוניברסיטה העברית

זאב אלקין: 60 נקודות זה חצי תואר

מרים קריכלי: זה גם המון זמן

מרים קריכלי:  ובאותה תקופה העולה אפילו לא יכול להתחיל בהליך קבלת רישיון

מרים קריכלי:  הוא נדרש קודם להשלים את כל הנקודות האלה וגם אפילו שהוא עשה את הקורסים, אחרי זה כשהוא מגיע לבחינות בדיני ישראל, לשכת עורכי הדין כמעט מכירה בקושי, במספר מאוד מאוד מצומצם של אנשים, שמקבלים פטור מהמבחן בדיני ישראל

מרים קריכלי:  אז זה לגבי האוניברסיטה העברית

מרים קריכלי:  אני ממש בקצרה אתייחס לשלבים הבאים לגבי חובת הרישיון

מרים קריכלי:       הזכות להתחיל התמחות, ניתנת למי שהיה בעל רישיון מעל שנתיים, הוא יכול לעשות מבחן בשפה העברית, מיד להתחיל את ההתמחות ולהשלים את כל הבחינות במהלך ההתמחות

מרים קריכלי:  ומי שלא היה, גם עם ניסיון של 20 שנה, קודם כל צריך לעבור שש מתוך שמונה בחינות ורק אחרי זה להתחיל התמחות

מרים קריכלי:  גם תקופת ההתמחות היא שונה

מרים קריכלי:  לבעלי רישיון מעל שנתיים, תקופת ההתמחות היא שנה ואפשר לקצר אותה לחצי שנה

מרים קריכלי:  בעל רישיון של פחות משנתיים, תקופת ההתמחות היא שנה וחצי ואפשר לקצר אותה לשנה

מרים קריכלי:       מי שלא היה בעל רישיון, תקופת ההתמחות היא שנה וחצי, אפילו אם יש לו ניסיון של 30 שנה

מרים קריכלי:  זה הקושי

מרים קריכלי:  בנוסף, פטור ממבחן ההסמכה

מרים קריכלי:  בעל רישיון מעל חמש שנים מקבל פטור ממבחן ההסמכה ובעלי ניסיון לא מקבלים פטור כלל

מרים קריכלי:  יש עוד כמה בעיות קטנות ואני אתייחס אליהן ממש בקצרה

קריאה: כשהוא בעל רישיון בודקים את הניסיון?      

עודד פורר: יכול להיות שאתה בעל רישיון ולא עסקת במקצוע

מרים קריכלי: בודקים את הניסיון בפתיחת התיק בלשכת עורכי הדין וגם פה יש קושי, כי אין רשימה מסודרת לאיזה מסמכים צריך להציג ללשכה

מרים קריכלי:  אז בכל פעם עולים נשלחים לחפש מסמכים נוספים וזה תהליך שלפעמים לוקח חודשים, כדי לפתוח תיק בלשכת עורכי הדין

מרים קריכלי:  אז רציתי להתייחס לאיזו שהיא בעיה קטנה נוספת, בבחינות בדיני ישראל ובהתמחות

מרים קריכלי:  אז בבחינות בדיני ישראל, לשכת עורכי הדין לא מפרסמת דוגמאות של בחינות, היא גם מעדכנת את הבחינה מעת לעת, בלי שהיא מודיעה על כך ונותנת זמן היערכות וגם ממש מקשה בבחינות מסמסטר לסמסטר

מרים קריכלי:  אז הבקשה שלי מלשכת עורכי הדין היא לשנות את המצב וגם לתת ציונים על הבחינות תוך איזה שהוא זמן סביר, כי כרגע זה יכול לקחת גם חודש וחצי וחודשיים

מרים קריכלי:       לגבי ההתמחות, מה שנאמר פה לגבי רואי החשבון, רלוונטי גם לעורכי דין

מרים קריכלי:  מאוד קשה למצוא התמחות, אפילו במימון של משרד הקליטה

מרים קריכלי:  אז אם יש אפשרות לקבל איזה שהוא סיוע במציאות מקומות להתמחות, זה מאוד מאוד יעזור

מרים קריכלי:  אני רק רוצה לתת דוגמה קטנה מהמדינה שממנה אני באה, מרוסיה

מרים קריכלי:  כמו שאמרתי, ברוסיה יש חובת רישיון רק למי שמייצג נאשם בדין פלילי

מרים קריכלי:  אז אם אנחנו ניקח לדוגמה דיון פלילי, יש לנו פרקליט ויש לנו סנגור, אז לפרקליט אסור בכלל לקבל רישיון והסנגור הוא בעל רישיון

מרים קריכלי:  אז נניח יש לשניהם את אותו הניסיון ואחרי זה הם שניהם מגיעים ארצה, האחד מקבל את כל הפטורים וההקלות והשני לא מקבל כלום

מרים קריכלי:  תודה

עודד פורר: ברור

עודד פורר:  תודה רבה

עודד פורר:  אור-אלי חדד, בבקשה

אור-אלי חדד אטלן: שלום, נעים מאוד

אור-אלי חדד אטלן:  אז אני הגעתי לארץ מלונדון ולמדתי משפטים בצרפת

אור-אלי חדד אטלן:  עסקתי בייעוץ משפטי לחברות במשך שמונה שנים

אור-אלי חדד אטלן:  בעצם, כמו שתיארו חבר הכנסת זאב אלקין ומרים קריכלי, זה מקצוע שלא דורש רישיון

אור-אלי חדד אטלן:  בצרפת ובאנגליה אפשר לעסוק בייעוץ משפטי, כמשפטן מומחה בחברה, ללא רישיון עריכת דין

אור-אלי חדד אטלן:  כשהגעתי ארצה, כדי לעבור את ההכשרה בארץ, נאלצתי להתחיל מתחתית המדרגה, כפי שתיארו פה כולם

אור-אלי חדד אטלן:       זאת אומרת, לעשות גם שישה מבחנים בדיני מדינת ישראל, גם התמחות של שנה וחצי, שאני כרגע בעיצומה במשרד מבקר המדינה ולעשות אחר כך מבחני לשכה

אור-אלי חדד אטלן:  אין שום הקלה ושום הכרה, לא בניסיון הקודם ולא בעובדה שכדי להיות משפטן בצרפת ובאנגליה, דרוש גם תואר שני, שזה בעצם השכלה שהיא מעבר למה שנדרש בארץ כדי להתחיל את התהליך

אור-אלי חדד אטלן:  אלה חסמים כבדים ומאוד קשים, שבעצם גוזלים זמן

אור-אלי חדד אטלן:  כמובן שזה גם לא פשוט מבחינה כלכלית לעולים חדשים, לעבור תהליך כל כך ארוך

עודד פורר: ברור

עודד פורר:  תודה רבה

עודד פורר:  יש לנו כמה התייחסויות שאנחנו נבקש עכשיו

עודד פורר:  גם מהאוניברסיטה העברית, גם מלשכת עורכי הדין וגם ממשרד הקליטה

עודד פורר:  אני רוצה להתחיל עם האוניברסיטה העברית

דבורה מרגוליס: אפשר משפט לפני?      

עודד פורר: כן

דבורה מרגוליס: דבורה מרגוליס, ראש מנהל ור״ה

דבורה מרגוליס:  אני ממש רוצה להודות על הדיון

דבורה מרגוליס:  אנחנו אומרים את זה הרבה בפתיחה של ישיבות, אבל במקרה הזה אני באמת מודה על הדיון הזה, כי הוא חשוב

דבורה מרגוליס:  בעקבות הדיון וההכנה הפנימית שאנחנו עשינו, התברר שיש פה סיטואציה שהיא באמת סוג של אנומליה

דבורה מרגוליס:  חוק משנת 1959 או מ-1961, תתקנו אותי אם צריך, שהחיל חובות בדיקת תארים על האוניברסיטה העברית

דבורה מרגוליס:  תכף עורכת הדין הילה מור זהבי, תתייחס בדיוק לכל הפרטים ולכל השאלות שעלו כאן

דבורה מרגוליס:       מה שאנחנו היינו מבקשים זה שהאוניברסיטאות לא יהיו צריכות להיות צד בדבר הזה, התקדמנו מאז, מה שנקרא

דבורה מרגוליס:  לשכת עורכי הדין, משרד המשפטים, יש פה את אנשי המקצוע הרלוונטיים, כמובן שזה צריך לעבור לידיהם בצורה מסודרת, עם כל ההסתייגויות וההשגות, אבל אנחנו מאוד מאוד מבקשים שזה מה שיקרה וזה גם המקום לבקש את זה

עודד פורר: ברור

עודד פורר:  הילה מור זהבי, בבקשה

הילה מור זהבי: הילה מור זהבי, ראש המדור לכרה בתארים זרים במשפטים באוניברסיטה העברית

הילה מור זהבי:  אני אתייחס לכמה נקודות שעלו פה

הילה מור זהבי:  דבורה צודקת בזה שאנחנו באמת נשמח לעזור ולהקל ושייקחו מאתנו את התפקיד הזה

הילה מור זהבי:  כמו שכבר נאמר פה, המקור של כל העניין הזה הוא אכן העניין שהאוניברסיטה העברית הייתה בזמנו המוסד היחיד ללימודי משפטים, זה כבר לא המצב היום

הילה מור זהבי:  באותן שנים שהוסמכה האוניברסיטה, אז גם נקבעה המדיניות להכרה בתארים

הילה מור זהבי:  המדיניות המדוברת, שאכן מקשה בדברים מסוימים

הילה מור זהבי:  אנחנו עושים ככל יכולתנו ובתחום שיקול הדעת שלנו, על מנת להקל על הדברים

הילה מור זהבי:  דובר פה למשל על תואר - - -, שהוא לא תואר שדורש רישיון, אנחנו כן מכירים בזה

הילה מור זהבי:      בעניין הלמידה מרחוק - - -     

זאב אלקין: ולימודי ערב

הילה מור זהבי: ולימודי ערב, כן, לימודים שאנחנו מחשיבים כלימודים אקסטרניים

הילה מור זהבי:  אלה דברים ששוב, נקבעו אז מתוך מחשבה ש - - -     

עודד פורר: על ידי מי? דברים התקדמו מאז, אני מניח שגם באוניברסיטה יש המון דברים ששיניתם

הילה מור זהבי: אני מסכימה

הילה מור זהבי:  שוב, פתחתי ואמרתי בכך שאני אשמח שהחוק ישונה

הילה מור זהבי:  גם בלימודי משפטים בארץ, עד היום יש רמה אקדמאית כל שהיא שנדרשת

הילה מור זהבי:  אי אפשר למשל ללמוד משפטים באוניברסיטה הפתוחה למשל

עודד פורר: הילה, סליחה רגע

עודד פורר:  הבנו

עודד פורר:  אתם רוצים שישנו את החוק ושייקחו את זה מכם

הילה מור זהבי: לגמרי

עודד פורר: מצוין

עודד פורר:  ניגע בזה

עודד פורר:  אני אגלה לכם סוד, זה לוקח זמן

עודד פורר:  זה תהליך, בטח בכנסת הזאת, שאני לא יודע להתחייב על כמה זמן הוא ייקח

עודד פורר:  מצד שני, כל זמן שזה בידיים שלכם וזה בידיים שלכם מכוח החוק, אז יש דברים שאותם אתם יכולים לעשות

עודד פורר:  זה בסמכות דיקן הפקולטה למשפטים

זאב אלקין: לא, זה בסמכות הילה

הילה מור זהבי: זה בסמכות הדיקן, שאני פועלת בשמו

הילה מור זהבי:  שוב אני אומרת, אנחנו בדקנו לפני הדיון את הסטטיסטיקות שלנו, אנחנו מכירים בכמעט 90% מהבקשות שמוגשות אלינו ממדינות שונות

הילה מור זהבי:  באמת, היו לנו אפילו בקשות מאיראן

עודד פורר: אם אני יודע שלא יוכרו לימודים בהתכתבות או לימודים אקסטרניים אחרים אז אני לא מגיש

עודד פורר:  הרי זה כתוב בכללים שלכם

הילה מור זהבי: נכון

עודד פורר: הכללים שלכם אפשר לשנות אותם?     

הילה מור זהבי: זה עניין של התייעצות עם המל״ג, אבל אני בהחלט אעביר את זה הלאה

זאב אלקין: איך זה קשור למל״ג? אין לכם עצמאות אקדמית?      

הילה מור זהבי: בוודאי שיש לנו

זאב אלקין: ממתי המל״ג קובע מדיניות להכרה בתואר? למשל ללימודי המשך, למי שרוצה להמשיך לתואר נוסף באוניברסיטה

זאב אלקין:  אף פעם לא שמעתי שאמרו: ״תתייעצו עם המל״ג״

זאב אלקין:  להפך, כשהמל״ג ניסה להגיד לאוניברסיטאות מה לעשות, אז כל אוניברסיטה הסבירה לו שיש לה את העצמאות האקדמית כדי להחליט על זה לבד

הילה מור זהבי: אוקיי, אני בהחלט אשמח לבדוק את זה

הילה מור זהבי:  אני רק רוצה להסביר מה אנחנו כן מנסים לעשות כדי להקל על העולים החדשים שמגיעים אלינו, שבהם יש לנו קושי להקל בתואר

הילה מור זהבי:  אנחנו לעולם לא מסרבים להקל בתואר, אנחנו כן מוציאים מה שנקרא: מכתבי השלמה

הילה מור זהבי:  כבוד חבר הכנסת, אמרת ש-60 נ״ז זה כמעט חצי תואר, אז כן

הילה מור זהבי:  תואר במשפטים היום באוניברסיטה העברית, זה 142 נקודות זכות

הילה מור זהבי:  אוקיי? דרך אגב, אין לנו אינטרס להוציא את מכתב ההשלמה הזה, כי דווקא באוניברסיטה העברית אי אפשר לעשות את לימודי ההשלמה האלה

הילה מור זהבי:       אז בדרך כלל העולים, יש פה את נטלי שאותה אני מכירה, הולכים לבר אילן או למכללה למנהל, שכן מאפשרות למידה של קורסים בודדים

הילה מור זהבי:  מה שאנחנו עוד מנסים לעשות, זה להגיד להם: אוקיי, בחלק מהשלמת הנקודות האלה, אתם לא חייבים לעשות את הקורסים שאנחנו מכתיבים, אבל אתם יכולים לעשות את זה כלימודי תואר שני, כדי שלפחות כאשר התואר יוכר, יהיה להם גם את התואר השני כיתרון בשוק

הילה מור זהבי:  אנחנו באמת מנסים לעשות כל מה שאפשר

הילה מור זהבי:  אגב, בלימודי ערב ולימודי חוץ, כשהם מביאים את התעודות יש חלוקה של השעות ואנחנו רואים מה היו שעות הלימוד הכלליות ומה היו שעות הלימוד הפרונטליות ובחלק הפרונטלי אנחנו מכירים

הילה מור זהבי:  מזה בעצם אנחנו גוזרים את נקודות הזכות

זאב אלקין: אבל תביני, התפיסה במדינות האלה הייתה שלימודי ערב ולימודים מרחוק, הם לחלוטין שווי ערך מבחינה אקדמית

זאב אלקין:  לכן מראש זה היה בנוי על כך שיש פחות שעות פרונטליות אבל יש שעות נוספות

עודד פורר: אין לימודי ערב - - -      

זאב אלקין: אני אגיד לך למה זה דומה

זאב אלקין:  אם היום יבוא בוגר האוניברסיטה הפתוחה למדינה אחרת ויגידו לו: ״אנחנו לא מכירים בתואר שלך בפיזיקה או במתמטיקה, כי אתה למדת באוניברסיטה הפתוחה ולא באוניברסיטה העברית

זאב אלקין: ״ הרי זה מעשה לא הגיוני

הילה מור זהבי: אבל אין תואר במשפטים באוניברסיטה הפתוחה במדינת ישראל

זאב אלקין: אין במדינת ישראל, אבל במדינות האלה היה

זאב אלקין:  מבחינה אקדמאית, הדרישות, המבחנים ואחר כך תעסוקה, הכרה ויכולת לקבל רישיון, זה נחשב שווה ערך לחלוטין

זאב אלקין:  לכן אנחנו נמצאים פה במצב אבסורדי

זאב אלקין:  שבמדינות בהן לא הייתה חובת רישיון, מי שכן עשה רישיון ולמד מרחוק, אז מכירים לו פה בהכול

עודד פורר: הנקודה ברורה

זאב אלקין: זה בסמכות שלכם לשנות את זה

זאב אלקין:  צריך פשוט להבין איך זה היה בנוי שם ולהבין שהדרישה הזאת - - -     

עודד פורר: זו דרישה לא הגיונית

הילה מור זהבי: אני רק רוצה להגיד בהקשר של אוקראינה

הילה מור זהבי:  בסדר? ספציפית לאוקראינה

הילה מור זהבי:  אחד הדברים שאנחנו בודקים כשאנחנו מעריכים תואר, זה מה נדרש באמת מבחינת הלימודים והתעסוקה המשפטית, כדי להיות עורך דין במדינת המוצא, במדינה שבה נלמדו הלימודים

הילה מור זהבי:  באוקראינה למשל, שונה החוק, נדמה לי שבשנת 2014, כך שכדי לעסוק בעריכת דין, נדרש תואר ראשון ותואר שני

הילה מור זהבי:  אז לכאורה, כל מי שלמד אחרי 2014 ומגיע אלינו, אנחנו אמורים לדרוש - - -      

זאב אלקין: 2012

הילה מור זהבי: אוקיי

הילה מור זהבי:  אמרתי שאני לא - - -     

קריאה: אבל אפשר להתעסק בלי רישיון, גם באוקראינה

הילה מור זהבי: אבל אנחנו צריכים לפנות לכל מדינה, לקבל חוות דעת ולברר ואנחנו נעשה את זה, גם לגבי לימודי הערב

עודד פורר: תראו, מה שאני מבקש זה דבר כזה

עודד פורר:  הכללים שלכם חייבים להתעדכן במובנים האלה, גם לגבי לימודי ערב ולימודים מרחוק

עודד פורר:  אתם צריכים לייצר פה משהו שהוא יותר גמיש, שמבין גם מה קורה בעולם וגם מה קרה פה ב-20 או 30 שנה האחרונות וזה עד שהחוק ישונה

עודד פורר:  השאיפה שלנו היא שהחוק ישונה כמה שיותר מהר, אני בכלל לא חושב שזה צריך להיות אצלכם, אבל כל זמן שזה אצלכם, אני אומר לכם, האמירה שלנו לפחות, היא שחייבת להיות פה הקלה

זאב אלקין: אני מציע לכם לבדוק

זאב אלקין:  הרי מי שמכיר בתארים ממדינות זרות בדרך כלל, חוץ מהמקרה המוזר של משפטים, זה משרד החינוך

זאב אלקין:  יש שם מחלקה מיוחדת שעוסקת בנושא הזה

זאב אלקין:  למיטב זכרוני, המחלקה הזאת כן מכירה בלימודי ערב ובלימודים מרחוק כתואר לכל דבר

זאב אלקין:  אז אם זאת המדיניות של מדינת ישראל על כל שאר התארים, אז אין הגיון שבמשפטים זה יהיה שונה

הילה מור זהבי: לכן אחת ההצעות שלנו, היא באמת לאחד את הדברים

זאב אלקין: אבל עד שזה לא קרה, יש היגיון באיחוד מדיניות ובאיחוד מדיניות, זה לא נכון לדרוש השלמות בלימודי ערב ובלימודים מרחוק

הילה מור זהבי: בסדר, אנחנו נבדוק את זה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:  עורך הדין חנן ארליך, משרד המשפטים, בבקשה

עודד פורר:  איך עד עכשיו לא שיניתם את זה?     

חנן ארליך: הנושא לא עלה, לא הגיעו אלינו פניות או תלונות על בעיות

חנן ארליך:  הנושא ייבדק

עודד פורר: לא בדקתם לקראת הוועדה? ידעתם על מה הדיון

חנן ארליך: אחרי הישיבה הקודמת בדקנו וראינו שזה כתוב בחוק

עודד פורר: אוקיי

עודד פורר:  אבל מה היא עמדתכם? בשביל זה שזה כתוב בחוק לא הייתי צריך להביא אותך לפה פעמיים

זאב אלקין: לא, אצלי זה מקצועי

זאב אלקין:  אנחנו מכירים הרבה שנים, אם הצלחתי להביא אותך למצב שאני הערתי שלא ידעת שהוא כתוב בחוק, אז אני יכול לפרוש מתפקידי בבניין הזה, אחרי כל כך הרבה שנים בנושאים שאני מביא

חנן ארליך: על פני הדברים, באמת אין סיבה שזה יהיה מיוחד לאוניברסיטה העברית

חנן ארליך:  כנראה, כמו שנאמר פה שזו באמת סיבה היסטורית, שבזמן חקיקת החוק בשנת 1961, האוניברסיטה העברית היא היחידה שהסמיכה עורכי דין, הייתה גם שלוחה באוניברסיטת תל אביב שהייתה כפופה לאוניברסיטה העברית באותו שלב ועל פני הדברים, אין סיבה שזה לא יהיה נתון או לאוניברסיטאות אחרות או כמו שנאמר פה, לוועדה להכרה בתארים של משרד החינוך, שמכירה בכלל התארים האקדמאים שנרכשו בחו״ל

עודד פורר: אני אומר לכם גם פה, אין אפילו מה לקיים על זה דיון

עודד פורר:  זאת העמדה שלנו, אנחנו חושבים שזה צריך לבוא כהצעת חוק ממשלתית, אנחנו נגיש אותה גם כפרטית אבל זה לא - - - 

עודד פורר:  גם מבחינת קצת ההתקדמות, גם מבחינת ה - - - זה לא סביר, זה פשוט לא סביר

חנן ארליך: אני לא יכול להתחייב להגיש הצעת חוק ממשלתית

עודד פורר: אני יודע שאתה לא יכול להתחייב, אבל אתה כן יכול להגיד מה היא עמדת ייעוץ וחקיקה

זאב אלקין: אתה יכול לעשות שני דברים: 1

זאב אלקין:  ליזום הצעת חוק ממשלתית

זאב אלקין:  להגיש אותה אתה לא יכול, אבל אתם יכולים ליזום את זה כמשרד המשפטים או להציע למשרד המשפטים לקדם את זה

זאב אלקין:  2

זאב אלקין:  לעזור לנו להעביר הצעת חוק פרטית

עודד פורר: זאב, אני אדבר עם שר המשפטים בעניין הזה, אבל זה פשוט לא - - -      

חנן ארליך: מבחינה משפטית, על פני הדברים, אין סיבה שנתנגד להצעה מהסוג הזה, כי היא הגיונית

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  משרד העלייה והקליטה

יוליה דוידוב: כן

יוליה דוידוב:  בנוגע למימון לימודי ההשלמה

יוליה דוידוב:  אז נכון שעולים שהם עד גיל 30, זכאים לסיוע של מנהל הסטודנטים והם מקבלים את זה במסגרת הסיוע של מנהל הסטודנטים

יוליה דוידוב:  מי שמעל גיל 30, מקבל זכאות לוואוצ׳ר לקורסי השלמה

יוליה דוידוב:  ברגע שזו דרישה ממשלתית, אנחנו מממנים וואוצ׳ר

מרים קריכלי: אף אחד לא יודע על זה

עודד פורר: וואוצ׳ר באיזה סכום?      

יוליה דוידוב: הוואוצ׳ר הוא עד 7,000 שקלים, או עד 80% מעלות הקורס

עודד פורר: כמה יעלה ל - - -?      

מרים קריכלי: יש פעולה חדשה שממש עושה את התהליך ויכולה לפרט את זה

הילה מור זהבי: אני באמת לא יודעת, כי אני לא במדור חשבונות סטודנטים

זאב אלקין: זה חצי תואר

זאב אלקין:  אבל אם עושים את זה רק בבר אילן ובמכללה למנהל, אז במכללה למנהל זה יעלה טיפה יותר מחצי תואר של האוניברסיטה

עודד פורר: איזה אוניברסיטאות נותנות את ההשלמות האלה?      

זאב אלקין: הנה, בר אילן, הם נמצאים פה

זאב אלקין:  כמה יעלה לעשות את ההשלמה הזאת?      

נטליה גלר: שלום לכולם

נטליה גלר:  אני עליתי לארץ ב-2020 וקיבלתי תשובה מהאוניברסיטה העברית שאני צריכה לעשות 30 נקודות

נטליה גלר:  אז התחלתי ללמוד באוניברסיטת בר אילן, כי זה יותר קרוב לבית שלי ולא התכוונתי ללמוד במכללה

נטליה גלר:  אז התחלתי באוניברסיטה

עודד פורר: כמה זה עלה לך?      

נטליה גלר: כשאני פניתי למזכירות בבר אילן וגם ביום הפתוח כשהייתי שם, נאמר לי: ״אנחנו לא מכירים את זה, מה את רוצה? את רוצה השלמות? לא, לא עושים את זה ככה

נטליה גלר: ״ אז הגעתי לדיקנט כמה וכמה פעמים ובסוף עזרו לי

נטליה גלר:  עכשיו אני עושה שלושה קורסים: עונשין, נזיקין וסדר דין פלילי, אז שילמתי 10 אלפים שקלים

זאב אלקין: רק על שלושה קורסים

זאב אלקין:  שכמה נקודות זכות זה?      

נטליה גלר: זה שווה שש וחצי נקודות

זאב אלקין: רק 3 קורסים

עודד פורר: זה יעלה 50 אלף שקלים

זאב אלקין: אז 7,000 שקלים וואוצ׳ר של משרד הקליטה זה ממש לא יעזור

נטליה גלר: אני לא מבינה מה אומר משרד הקליטה

נטליה גלר:  אני פניתי למשרד הקליטה בפתח תקווה כמה פעמים והם אמרו לי: ״תשלחי קבלה בבקשה

נטליה גלר: ״ שלחתי קבלה

נטליה גלר:  ״תשלחי שוב מכתב מהאוניברסיטה העברית״

נטליה גלר:  כנראה שהילה זוכרת שאני התכתבתי איתה

הילה מור זהבי: כן, אני גם ניסיתי לעזור לה מול בר אילן

נטליה גלר: וכל פעם אומרים לי תביאי לנו את זה ותביאי לנו את זה

עודד פורר: כמה זמן את בתהליך מול משרד הקליטה?      

נטליה גלר: מחודש נובמבר

נטליה גלר:  אתמול לקראת הוועדה פה, קיבלתי מכתב שאמר שיש לימודים מאוקטובר ועד ה-30 ביוני ושיש קורסים

נטליה גלר:  אז אני לא מתכוונת לחתום על זה

נטליה גלר:  מסרתי את כל המסמכים, בבקשה תעזרו עם זה

נטליה גלר:  התשובה שקיבלתי מהפקידות: ״בת כמה את?״ אני בת 40

נטליה גלר:  ״לא, רק עד גיל 35 אפשר

נטליה גלר: ״ אז זה לא סיוע, נקודה, זה לא סיוע

נטליה גלר:  הדרך מאוד קשה

עודד פורר: ברור, תודה

עודד פורר:  משרד הקליטה

יוליה דוידוב: א׳- הפנייה אלינו נעשתה ב-28 במרץ 2023

יוליה דוידוב:  המכתב שהביאה העולה, אמר שהקורס הוא בשמיעה חופשית והיינו חייבים לוודא שזה יהיה קביל על האוניברסיטה העברית ושיכירו לה בלימודים

יוליה דוידוב:  לא רצינו לשלוח אותה ללימודים שלא יוכרו בסוף

יוליה דוידוב:  נכון, האוניברסיטה העברית נתנה מסמך שאישר שהקורס אכן יוכר ואישרנו את הוואוצ׳ר

עודד פורר: מתי?      

יוליה דוידוב: הוואוצ׳ר אושר אתמול

יוליה דוידוב:  ונטליה, אני מבקשת ממך, נשלחו לך מסמכים לחתימה שאת צריכה לחתום עליהם

זאב אלקין: את מבינה שהוואוצ׳ר הזה נותן מענה רק לחלק קטן מהסכום?      

עודד פורר: תכף אנחנו נגיע לזה

עודד פורר:  אני אומר את זה כבר למשרד הקליטה

עודד פורר:  יש פה לקונה מוחלטת בסיוע המקצועי לעורכי דין, מוחלטת, מכל הכיוונים

עודד פורר:  ואתם צריכים להוביל את זה

עודד פורר:  כי כל מה שקורה פה בין הכיסאות, בין המל״ג ובין האוניברסיטה העברית ובין משרד המשפטים ואישורי הקורסים, בסוף, האחריות היא שלכם, כמי שרוצה לייצר את הליך הקליטה

עודד פורר:  הליך הקליטה למי שרוצה להיות עורך דין במדינת ישראל הוא בלתי אפשרי

עודד פורר:  אני חייב לומר

עודד פורר:       עוד לא הגענו ללשכת עורכי הדין ותכף נשמע גם אותם

עודד פורר:  אבל קודם כל, בכל המערכת הבירוקרטית של מדינת ישראל, זה בלתי אפשרי

עודד פורר:  עכשיו, עד שישונה החוק ועד שיהיו הכרות בנקודות זכות וכולי, שזה הדבר שאתם הייתם צריכים להוביל, אם הוועדה הייתה מתכנסת בהחלטת ממשלה 225, אז אולי זה היה עולה

עודד פורר:  אני לא יודע אם היא התכנסה או לא

קריאה: עוד לא קיבלנו תאריך מתי היא אמורה להתכנס

עודד פורר: אוקיי

עודד פורר:  הבטיחו שלושה שבועות

עודד פורר:  אז אם היא הייתה מתכנסת אולי הייתם עוסקים בזה

עודד פורר:  אז או שזה לא מעניין אתכם, או שאני לא מצליח להבין את האירוע

עודד פורר:  חייבים לשים את זה על השולחן

עודד פורר:  זה בירוקרטיה, זאת פשוט בירוקרטיה וזה פשוט לטרטר אנשים, זו התעללות

עודד פורר:  אז עד שישונה החוק בהיבט של האוניברסיטה העברית, אתם צריכים לעשות הקלות, מבחינת הכרות בנקודות זכות ואתם צריכים לייצר מנגנון שנותן מענה ריאלי, מבחינת העלויות גם

עודד פורר:  נטלי אני גם חייב לציין שיש לך עברית מצוינת

עודד פורר:       אבל לשלוח מישהו בגיל 40, שעשה עלייה ורוצה לעבוד כאן במקצוע שלו, שנקלט, שישלם 50 אלף שקלים בשביל שיוכל לעבוד כאן, עם החזר של 7,000 שקלים, זה לא סביר

עודד פורר:  אני גם עוד לא דיברתי על האגרה של האוניברסיטה העברית, ה-400 שקלים, שזה גם משהו בסיסי שצריך להיות פה בהכרה בתואר

עודד פורר:  לשכת עורכי הדין, מי הדובר מטעמכם?      

ואאל חלאילה: יושב ראש ועדת ההתמחות, עורך דין ואאל חליאלה

ואאל חלאילה:  לשכת עורכי הדין, פועלת על פי חוק הלשכה, הלשכה היא המוסד הסטטוטורי

ואאל חלאילה:  הוראות חוק לשכת עורכי הדין - - -      

זאב אלקין: זה יום עצוב להגיד את זה, כי בדיוק תכף, בעוד כמה שעות רוצים לבטל את זה

ואאל חלאילה: אני מקווה שזה לא יקרה, אני מקווה שתעזור לנו בעניין הזה

עודד פורר: החוק לא מבטל את הלשכה, החוק מקים מועצת עורכי דין, שהיא הופכת להיות לשכת עורכי הדין ומי שימנה את יושב ראש מועצת עורכי הדין זה שר המשפטים

עודד פורר:  כשלא מנצחים בבחירות אז ממנים

ואאל חלאילה: אז כל ההליך של עורכי הדין מחו״ל קבוע בחוק והלשכה פועלת על פי החוק

ואאל חלאילה:  שמעתי את ההערה של חבר הכנסת - - -      

עודד פורר: רישוי עורכי דין מחו״ל, קבוע בחוק?      

ואאל חלאילה: כן

ואאל חלאילה:  יש הוראות מפורטות בחוק לשכת עורכי הדין ואנחנו פועלים לפי החוק

ואאל חלאילה:  שמעתי את ההערה של חבר הכנסת אלקין לגבי מי שאינם עורכי דין ומבקשים להיות עורכי דין בישראל

זאב אלקין: לא, מה זאת אומרת אינם עורכי דין? הם עורכי דין במדינות המוצא, אבל אין שם דרישה לרישיון במילוי התפקיד הזה

ואאל חלאילה: אין להם רישיון לעריכת דין בחו״ל

ואאל חלאילה:  אנחנו פועלים על פי החוק ועל פי החוק אי אפשר להסמיך אותם

ואאל חלאילה:  אנחנו גם - - -      

זאב אלקין: השאלה היא כזאת

זאב אלקין:  אם תהיה יוזמת חקיקה, שתציע שבמדינות בהן אין חובה של רישוי, לתת ניסיון מסוים

זאב אלקין:  אני מביא דוגמה לצורך העניין, מי שיש לו היום רישוי ושנתיים ניסיון, פטור מכל מיני דברים לפי החוק, אז אם יהיה ניסיון, לייצר מסלול אלטרנטיבי, שמי שיש לו ניסיון במקצועות הרלוונטיים ואין חובת רישוי במדינה ממנה הוא מגיע ויש לו ניסיון של ארבע שנים ולא של שנתיים, אז הוא יהיה שווה ערך למי שיש לו רישיון עם שנתיים ניסיון

זאב אלקין:  האם הלשכה תתמוך בשינוי חוק כזה? הרי ישאלו גם את דעתכם

ואאל חלאילה: הלשכה דנה בעניין הזה לפני תקופה, לפני כמה שנים, כי הובאו לפתחה מקרים כאלה

ואאל חלאילה:  אז ההחלטה הייתה שהלשכה מתנגדת

ואאל חלאילה:  הלשכה חושבת שהמקצוע של עריכת דין הוא מקצוע מאוד מקומי, שמחייב שליטה בכל ענפי המשפט ובכל תחומי המשפט

ואאל חלאילה:  מי שעוסק בגזרה משפטית בחו״ל, לא יכול לבוא לכאן לישראל כי הוא - - -      

זאב אלקין: אני לא מבין את ההיגיון הזה

זאב אלקין:  הרי אם היית לא מכיר בכלל במי שיש לו רישיון אז אוקיי, היית אומר: הכול שונה פה, אני דורש מכולם להתחיל מחדש

זאב אלקין:  אז הייתי מתווכח איתך, אבל זו נגיד גישה שיש לה איזה שהוא היגיון פנימי

זאב אלקין:  אבל אתה כן מכיר במי שיש לו רישיון, למרות כל המקומיות של הדין הישראלי

זאב אלקין:  והשאלה היא רק מה ההבדל בדרישות בין המדינות

זאב אלקין:       יש שתי מדינות, במדינה אחת, כולם היו חייבים רישיון לצורך מילוי תפקידם אז לכולם יש ובמדינה אחרת, יכול להיות משפטן בכיר, הנה, הביאו כאן דוגמה, פרקליט מאוד בכיר בפרקליטות, שבחלק מהמדינות אפילו אסור לו להוציא רישיון, כן? מבחינת החוקים של המדינה

זאב אלקין:  אז מדובר במשפטן בכיר עם ניסיון שאין לו רישיון, לסנגור שעמד מולו בבית המשפט יש רישיון, אז כששניהם יבואו לפה, במסגרת החוק הקיים כיום, המדינה תגיד לאחד: ״אתה מבחינתי, הניסיון שלך מתבטל, אתה מתחיל מהתחלה״ ולשני תגיד: ״כן״

זאב אלקין:  למרות שהפרקליט היה יותר בכיר מבחינת המערכת המשפטית, זה הרי לא הגיוני

ואאל חלאילה: יש לי שתי הערות: הערה ראשונה, אנחנו בלשכת עורכי הדין, חושבים שההקלות שיש בחוק הן הקלות מאוד משמעותיות ולא צריך להוסיף עליהן, אולם לאור ההערה שלך, עוד פעם, הנושא נידון בעבר וההחלטה של הלשכה הייתה שאנחנו מתנגדים

ואאל חלאילה:  בכל זאת, ככל שתהיה הצעת חוק ואני מבין שאדוני מקדם הצעת חוק, אז היא תידון במסגרת מוסדות הלשכה

ואאל חלאילה:  אני לא מוסמך פה להגיד מה תהיה עמדת המועצה הארצית

עודד פורר: כמי שהיה חבר בגילדה הזאת, כרגע הרישיון שלי מותלה, אבל כמי שהיה חבר בגילדה הזאת אני מבין שהגילדה תשמור על עצמה

ואאל חלאילה: אז אנחנו נדון בזה

ואאל חלאילה:  רק על מנת לפייס את דעתו של חבר הכנסת אלקין, אני יכול לומר שכבר מסתובבים אצלנו רעיונות מסוימים

ואאל חלאילה:  בבוא העת, כאשר העניין יעלה, אנחנו פשוט נגיד מה דעתנו

ואאל חלאילה:  אני לא חושב שצריך לעשות זאת באופן - - -     

זאב אלקין: העת הגיעה

זאב אלקין:  אתם מוזמנים להציע רעיונות

ואאל חלאילה: אז כשתהיה הצעת חוק

ואאל חלאילה:  אולי באמת צריך לקיים דיון בנושא הזה ויש לנו רעיונות

ואאל חלאילה:  אנחנו לא נגד העולים, אנחנו רוצים שהעולים יהיו עורכי דין

עודד פורר: ברור

עודד פורר:  אוקיי

עודד פורר:  אני רוצה לתת לדוברים נוספים לפני שאנחנו מסכמים את הדיון

עודד פורר:  עורך הדין וקסלר, אתה רוצה להוסיף משהו?      

גלעד וקסלר: כן

גלעד וקסלר:  יש הבדל מהותי בין משפטן לעורך דין

גלעד וקסלר:  אני רק אדגים, כי דיברה פה עולה מצרפת

גלעד וקסלר:  יש לי פה מסמך חוות דעת, לגבי הדין בצרפת

גלעד וקסלר:  למשל בצרפת, משפטן לא מורשה לייצג חברה או את הקבוצה העסקית בבית משפט ולטעון לטובתם, מספיק רק במשפטים

גלעד וקסלר:  לעומת זאת, עורכי דין בצרפת, תקשיבו לתהליך שהם עוברים

גלעד וקסלר:       הם עוברים תואר, אחריו ארבעה מבחנים בכתב, חמישה מבחנים בעל פה, אחרי ההצלחה הם נכנסים לבית ספר של הלשכה, במחוז שבו הם עברו את המבחנים, אחרי בית הספר של חצי שנה, הם עוברים סמינרים בלשכה וחמישה מבחנים, אחרי המבחנים עוד שתי התמחויות ואחרי ההתמחות עוד שישה מבחנים, אז אתה עורך דין בצרפת

גלעד וקסלר:  תהליך קבלת רישיון עריכת דין בישראל, ביחס לישראלים, הוא כשלעצמו יחסית קל לעולם

גלעד וקסלר:  לעומת זאת, רישיון עריכת הדין, הוא גורף, הוא חסר כל מגבלות

גלעד וקסלר:  אדם יכול לקבל את הרישיון, לייצג בפלילים - - -      

עודד פורר: יכול להיות שבתוך הצעת החוק שלנו אנחנו גם נשנה את זה, כי אני חושב שצריך

גלעד וקסלר: לדעתי, אנחנו נברך על זה

גלעד וקסלר:  אנחנו אוהבים לתת את הדוגמה הזאת, אדם יכול לקבל מאיתנו את הרישיון בטקס ולמחרת לייצג במשפט רצח

גלעד וקסלר:  אז כשבאים לדון בהקלות, צריך לראות תמונה רוחבית ומלאה

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:  חבר הכנסת לשעבר, דב ליפמן

דב ליפמן: כן, תודה רבה

דב ליפמן:  אם אתם מסתכלים על לשנות משהו בחוק

דב ליפמן:  אז אנחנו שומעים מהשטח, תתקנו אותי אם אני טועה, שעורך דין שלומד משפטים בארץ, לא חייב לעבור את המבחן בדיני ישראל ודווקא דורשים את זה מעולים

גלעד וקסלר: ברור, כי הוא לומד את החוק הישראלי

דב ליפמן: אם הוא חייב לעבור את מבחן ה - - - , אז למה הוא צריך לעבור מבחן נוסף על דיני ישראל? מרים נכנסה לפרטים של המבחן בדיני ישראל, אני באמת לא מבין

זאב אלקין: יש משהו שיותר מפתיע דוב

זאב אלקין:  מי שכן עושה את לימודי ההשלמה, אלה שדיברנו עליהם קודם ולמד דיני ישראל פה, במסגרת לימודי ההשלמה, הלשכה לא מכירה לו בזה

גלעד וקסלר: סליחה זאת תמונה לא מדויקת, אנחנו בהחלט מכירים ואם אתה רוצה אני אגיב

עודד פורר: לא, אנחנו צריכים לסיים את הדיון

עודד פורר:  אני רוצה לסכם

דנה בלום: ברשותך, עורך הדין לוריין הגיע מצרפת

עודד פורר: אז אנחנו נוותר על סיכום הדיון

עודד פורר:  בבקשה, עורך הדין לוריין, תסכם את הדיון, אני לא מסכם את הדיון הזה

זאב אלקין: אני מציע לך לוותר ולתת ליושב הראש לסכם את הדיון

עודד פורר: חברה, אני אמרתי מראש, זה דיון של 45 דקות

עודד פורר:  אני מתנצל בפני כל מי שהגיע לכאן

עודד פורר:  אנחנו יכולים לעשות דיון בשביל לדבר או שיכולים לעשות דיון בשביל לסכם

עודד פורר:  בסוף צריכים לסכם את האירוע הזה

עודד פורר:  יש פה שני דיונים שערכנו, גם על רואי החשבון וגם על עורכי הדין

עודד פורר:      אז אנחנו נתחיל מעניין רואי החשבון: 1

עודד פורר:  אני מבקש את עניין הנגשת המידע והגשת המסמכים מראש, לייצר מסלול בין משרד העלייה והקליטה ומועצת רואי החשבון, ביחד עם הסוכנות היהודית

עודד פורר:  הנגשת המידע לא טובה במובנים האלה

עודד פורר:       2

עודד פורר:  לגבי תרגום

עודד פורר:  מועצת רואי החשבון מתבקשת לייצר Link לאתר משרד הקליטה, ששם יופיע תרגום הדרישות והמסמכים הנדרשים, על כל המשמעויות שלהם

עודד פורר:       3

עודד פורר:  לגבי מקומות להתמחות, אנחנו נפנה ללשכת רואי החשבון באמצעות חבר הכנסת בליאק, על מנת לייצר מנגנון של Net-Working פעם או פעמיים בשנה, איזה שהוא אירוע חשיפה

עודד פורר:  משרד הקליטה חייב לקחת חלק בזה

עודד פורר:  כמו שאתם עושים ירידי תעסוקה, אתם צריכים לעשות גם בעניין הזה

עודד פורר:       4

עודד פורר:  לגבי הכנה לעלייה: הסוכנות היהודית, אני מבקש ב- ׳אופק ישראלי׳, באולפנים שאתם עושים בכל המקומות, להוסיף אולפנים מקצועיים

עודד פורר:  להוסיף אולפנים עם הכוונה מקצועית, שאפילו יתנו את הבסיס

עודד פורר:       לגבי עורכי הדין: 1

עודד פורר:  אני מבקש שינוי חקיקה ויהיה כאן שינוי חקיקה

עודד פורר:  משרד המשפטים, אנחנו נעשה את זה כפרטי

עודד פורר:  אני חושב שזה צריך להיות ממשלתי

עודד פורר:       2

עודד פורר:  אגרה - משרד הקליטה: כבר מעכשיו לתת החזר על האגרה שגובה האוניברסיטה העברית על המסמכים, אי אפשר לדרוש מהם שלא תהיה אגרה, אבל זה משהו שהוא נדרש

עודד פורר:       3

עודד פורר:  לגבי חובת רישיון ללא הכרה בניסיון, צריך לייצר פה איזה שהוא מנגנון שונה

עודד פורר:  אנחנו נייצר אותו בהצעת חוק, יחד עם חבר הכנסת אלקין

שלומית אבינח: זה לעולים שעלו מחו״ל

עודד פורר: אני אומר, לעשות את האבחנה הזאת

עודד פורר:  אנחנו נצטרך לעשות את זה בחקיקה, לשכת עורכי הדין לא תעשה את זה

עודד פורר:  צריך לראות בדיוק איפה ואיך ואז אפשר לייצר מבחני השלמה

עודד פורר:  אתה לא אומר לא, אלא מייצר מבחן השלמה

עודד פורר:       4

עודד פורר:  רשימת המסמכים והגשת מסמכים מרחוק, לשכת עורכי הדין, על זה לא התייחסתם, אבל אתם לא מאפשרים הגשת מסמכים מרחוק ואין רשימה סגורה של מסמכים שנדרשת

גלעד וקסלר: יש רשימה ויש פה טופס

מרים קריכלי: לא, אין

מרים קריכלי:  ברגע שעולה בא היום ללשכה, כל אחד מקבל רשימה שונה

גלעד וקסלר: מי שרוצה ותק, צריך להוכיח עריכת דין בפועל

עודד פורר: לא, אל תסביר לי מה הם צריכים

עודד פורר:  השאלה היא האם בסוף יש רשימה?      

גלעד וקסלר: יש טופס בקשה מובנה, שבתוכו יש רשימת מסמכים סגורה שצריך להוכיח

עודד פורר: שאי אפשר להוסיף עליה?      

גלעד וקסלר: לא, להפך

גלעד וקסלר:  אנחנו גמישים

גלעד וקסלר:  אם יש מישהו שטוען שיש פה מסמכים שהוא לא יכול להציג, אז יש בלשכת עורכי הדין גברת שזה התפקיד שלה ואנחנו נותנים - - -      

עודד פורר: מאגר בחינות?      

גלעד וקסלר: מקבלים את ההערה, נעלה לאתר

עודד פורר: ציונים?     

גלעד וקסלר: מה ציונים?     

עודד פורר: למה לוקח חודשיים לתת ציון?     

גלעד וקסלר: כי מדובר בבחינות ידניות, שנכתבות בכתב יד, זה לא אמריקאי, זה לא כמו בבחינות של ההסמכה, שהן עם שאלות אמריקאיות

עודד פורר: אני מבקש שאת הציונים של הבחינות תתנו תוך 30 יום, זה נשמע לי כמו זמן סביר לבדוק בחינה, אין סיבה שלא

קריאה: גם זמן ההרשמה, אם אפשר שזה יהיה זמן סביר, לפעמים זה לוקח שבועיים או שלושה שבועות וזה באמת לא זמן סביר

גלעד וקסלר: גם בדברים מהסוג הזה אנחנו נבדוק מה אפשר לשפר

עודד פורר: גם בדברים האלה, הדברים צריכים להיות ברורים מראש ולא משתנים חדשות לבקרים

עודד פורר:  צריך להיות פה מנגנון שאפשר לבדוק אותו

עודד פורר:  אז לסיכום, אני רוצה להוסיף את ההצהרות של לשכת עורכי הדין לסיכום:      5

עודד פורר:  ציונים יינתנו תוך 30 יום

עודד פורר:       6

עודד פורר:  מאגר בחינות ועדכונים יעלה לאתר

עודד פורר:       7

עודד פורר:  רשימת המסמכים תהיה סגורה

גלעד וקסלר: אמרתי שנבדוק

עודד פורר: הם יבדקו 30 יום, אבל בקשת הוועדה היא 30 יום

עודד פורר:  הישיבה נעולה