הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 23, 2023-07-04 00:00

לימור סון הר-מלך: צוהריים טובים, יום שלישי, ט"ו בתמוז

לימור סון הר-מלך:  אני מתכבדת לפתוח את הישיבה של הקרן לאזרחי ישראל ולהודות לשר האנרגיה והתשתיות, חבר הכנסת ישראל כ"ץ שמכבד אותנו בנוכחותו ויסקור בפנינו את מדיניות משק הגז הטבעי בישראל, וכן לאנשי המשרד על העבודה מאחורי הקלעים לקראת הישיבה הזו

לימור סון הר-מלך:  בנוסף אני רוצה להודות מעומק הלב למרכז המחקר והמידע של הכנסת שמלווה את הוועדה גם לישיבה הנוכחית באמת במסירות ובמקצועיות מדהימה, והכין מסמך בנושא של ניתוח פוטנציאל הפקת גז טבעי, תחזיות, ביקוש מקומי ואפשריות ייצוא עד שנת 2045

לימור סון הר-מלך:       כבוד השר, תודה

ישראל כץ: תודה רבה

ישראל כץ:  אני שמח להיות כאן עם צוות המשרד וכל הגורמים שקשורים

ישראל כץ:  הדיון הוא על הקרן לאזרחי ישראל שהוקמה כדי לטפל בכל תקבולי הגז השונים ובפרט אותם תחומים שהוחלט לייעד אותם במסגרת הקרן

ישראל כץ:      המדיניות שלנו מבוססת על כמה עקרונות: הביטחון האנרגטי – צריך ודאות לאספקה סדירה, שמירה על הסביבה תוך כדי כמובן הפחתת פליטות ודברים אחרים, תרומה לכלכלה גם בעניין המחיר, גם קידום התחרות והתעשייה המקומית וכמובן תמיכה בתהליכים גיאופוליטיים ואזוריים

ישראל כץ:  הגז הוא יוצר חיבוריות אזורית מאוד משמעותית

ישראל כץ:  אנחנו בורכנו עוד מהתנ"ך בכך שיש לנו ארץ זבת חלב ודבש, אבל לא מזיק שהתווסף גם הגז עכשיו לברכה הזאת, ובהחלט כמו שאני אומר, לצרכים פנימיים וגם כל הקשר עם ירדן, עם מצרים והמון מדינות אחרות שמעוניינות בקשר הזה, כמובן גם באספקת גז על מרכיביו השונים

ישראל כץ:       חלו שינויים במשק הישראלי כתוצאה מגילוי הגז והפקתו

ישראל כץ:  ההחלטה לממש את הפוטנציאל, היה ויכוחים לא קטנים

ישראל כץ:  יש אסכולה, יכול להיות שהיא גם מיוצגת כאן בדיון, בואו נשאיר את הגז במים, הוא גורם נזק, ויש אפשרויות אחרות, שאני מאוד בעדם, אגב, אנחנו מפתחים אותם

ישראל כץ:  יש אפשרויות אחרות ולכן לא צריך לעשות שימוש

ישראל כץ:  עמדה אחת שהיא מעבר לזה ועדיין צמודה, זה לא צריך תחנות כוח חדשות או הרחבות שהן פועלות בגז

ישראל כץ:  ניסיתי למצוא תימוכין בעולם

ישראל כץ:  כאן מספרים שבעולם מפסיקים להשתמש בגז

ישראל כץ:  העולם לא יודע על זה וכולם באים ומבקשים

ישראל כץ:       ישבתי אתמול עם שגריר הודו

ישראל כץ:  הוא מחפש דרך איך בתהליך של הנזלה הוא יוכל גם לקבל מהגז הישראלי, וכל מדינות אירופה והאיחוד האירופי

ישראל כץ:  יחד עם זאת בהחלט אנחנו צריכים להקפיד על כל הקריטריונים לטפל בנושא הפליטות ושאר הדברים, לצמצם את הנזקים

ישראל כץ:  הטיעון הכפול הזה, אני מכיר אותו עוד ממשרד התחבורה שגם כן באתי לקדם פרויקטים שונים ואז גם אמרו למשל שלא צריך רכבות בפריפריה ולא כבישים אסטרטגיים כי הפעילות מרוכזת במרכז, טיעון שהוא לא נכון

ישראל כץ:  מאחר והצלחתי, גם הוכח שזה לא נכון כי משתמשים, אבל אותם גורמים גם לא עשו כלום במרכז, זאת אומרת מי שבא ואומר, צריך אנרגיה ירוקה ולא שימוש בגז, הוא גם לא עשה כמעט כלום בתחום האנרגיה הירוקה

ישראל כץ:       אנחנו מדינה שכרגע היא בשימוש של פחות מ-10% ממערכת החשמל בישראל שהם מופקים מאנרגיה ירוקה

ישראל כץ:  מצרים היא כבר ב-20% באופן מוחלט, לא באופן יחסי, זאת אומרת 20% מהצריכה המצרית והרבה יותר מ-10% בצריכה הישראלית

ישראל כץ:  הודו למשל היא כבר ב-40% של אנרגיה ירוקה, שמש בעיקר

ישראל כץ:  יש מדינות שגם נושא תחנות הרוח או הפרופלורים של הרוח יותר מפותח בגלל שיש שם הרבה רוח וגובה

לימור סון הר-מלך: לנו יש שמש

ישראל כץ: אצלנו יש בעיקר שמש וקרקע

ישראל כץ:  אני בהחלט מגבש כרגע תוכנית לאומית לאנרגיה ואנרגיה מתחדשת על כל ההיבטים

ישראל כץ:  למשל, אחד הסעיפים המרכזיים, להפוך את הנגב לנגב ירוק, גם את בקעת הירדן, אזורים קלאסיים של שטח ושמש

ישראל כץ:  אנחנו פועלים מול כל הגורמים, גם מול רשות מקרקעי ישראל באמצעות משרד השיכון ובאופן ישיר, גם מול רשויות התכנון באמצעות משרד הפנים ובאופן ישיר, גם מול מערכת הביטחון ושר הביטחון לראות מה עושים עם אותם שטחים שהם שטחי אימונים בחלקם, היכולת כן להקצות שם שטחים וכו'

ישראל כץ:       אנחנו ביטלנו את המגבלה השרירותית של אפשרות להשתמש ב-20,000 דונם בלבד לאנרגיה ירוקה, אז מי שרוצה אנרגיה ירוקה עד כדי שהיא תחליף את הגז, והוא עומד על 20,000 דונם כי זה תופס שטחים, מפר שטחים פתוחים שכולם כבר פלשו אליהם, לכן זה לא הולך ביחד

ישראל כץ:  בסוף מי שעושה ומשתמש בגז בתבונה כדי להבטיח את האספקה של מדינת ישראל, שזה דבר הראשון, אגב, בכל מדיניות

ישראל כץ:  קודם כל אנחנו מבטיחים את האספקה המקומית

ישראל כץ:  כל החלטה שלא תהיה שקשורה לייצור, ואנחנו בוחנים כרגע את הדברים ונקבל החלטות מושכלות, קודם כל מדברת על ייצור גז, כלומר הגדלת הייצור, אז זאת אומרת אתה מבטיח את הפלח של השוק המקומי במובנו הרחב כולל הצפי לעתיד ורזרבה, ומהעודף אתה יכול גם להגדיל ייצואים, כלומר אנחנו בוחנים כרגע

לימור סון הר-מלך: אמרו לנו שזה ממש על בסיס יומי נעשה

ישראל כץ: על בסיס יומי

ישראל כץ:  יסבירו כאן איך מנהלים את המערכות ואיך הן מתפקדות

ישראל כץ:  אני מדבר כרגע על בסיס לאומי אסטרטגי של החזון, של ההחלטות ברמה הרחבה

ישראל כץ:  אנחנו בוחנים כרגע, עושים את האומדנים האפשריים לגבי הכמויות שקיימות, לגבי הצרכים ולגבי האפשרויות

ישראל כץ:  ברור שככל שניתן יהיה בכפוף לכל הבדיקות האלה כן לייצא עוד, המצרים רוצים עוד, האירופאים בצורה כזו או אחרת

ישראל כץ:  יש רעיון של צינור, יש רעיון של הנזלה

ישראל כץ:  אין ספק שיש כאן ערך כלכלי

ישראל כץ:       מדברים על הקרן הזאת, יהיו לה יותר הכנסות

ישראל כץ:  אגב, ככל שהייצוא יהיה קשור לישראל יותר ולא דרך גורמים אחרים, אז יהיו עוד יותר הכנסות גם למי שמפיק וגם למדינה ממיסים, לכן אנחנו בוחנים

ישראל כץ:  אתמול היה דיון

ישראל כץ:  היום אושר במועצת התכנון הנושא של הרעיון שקידמתי בתקופה האחרונה, של הנחת כבל תת ימי חשמלי מאשקלון עד לצפון לאורך הים על מנת לאפשר הולכה מהאזורים שיש להם בעיית הולכה היום בדרום, בנגב, עוטף עזה והלאה, וגם נותן פוטנציאל של חיבור שאנחנו עובדים עליו, למערכת הגז האירופאית דרך קפריסין, יוון

ישראל כץ:  כמובן שאנחנו גם עובדים על החיבור היבשתי למדינות המפרץ, למצרים, לירדן לחבר את המערכות, דבר שנותן רזרבה, מייצר אפשרויות סחר באנרגיה ירוקה בעיקר

ישראל כץ:       אנחנו הולכים לקדם את האנרגיה הירוקה בקנה מידה שלא היה, אבל זה בכלל לא סותר את הצורך להבטיח את אספקת הגז, להבטיח את זה באופן שיענה על צרכי המשק, ייתן את הביטחון האנרגטי כמו שאמרתי, ובכל שאר הדברים

ישראל כץ:  יש כרגע מכרז רביעי שהוא מתקיים

ישראל כץ:  יש חברות שניגשו, חברות בין-לאומיות לאתר אזור שלפי ההערכה יש בו גז

ישראל כץ:  יש מכרז, נדמה לי שהוא כבר בשלבים מתקדמים, החלק הראשון שלו ואנחנו מקדמים את זה

ישראל כץ:       כל רעיון ואמירה שלא, לא צריך כי צריך לדאוג לסביבה, צריכים לדאוג לשוק המקומי, אנחנו דואגים

ישראל כץ:  ישראל חייבת להפיק גז כי בכל מקרה בשני העשורים הבאים לפחות, אם לא יותר, זה עדיין יהיה נדבך מרכזי

ישראל כץ:  אנחנו מפתחים את המחקר ומעודדים חברות בתחום המימן, שזה גם דבר עתידי, בתחום הפקת החשמל הירוק ובכל שאר הדברים, אבל אין שום סתירה

ישראל כץ:  להיפך, הדברים האלה משלימים זה את זה

ישראל כץ:      אני עוד פעם מדגיש שאם הנגב האמיתי שהוא דרומה לבאר שבע, 50%–60% משטח המדינה, אם שם לא נפרסו מערכות סולאריות בקנה מידה רחב, אז אנחנו כשלנו מבחינת ציונית, כשלנו מבחינה אנרגטית ואנחנו בפיגור עצום, והיעדר שימוש במשאב הזה שהוא נחשב בעייתי והיום הוא יתרון, מדבר ושמש

ישראל כץ:  כל מדינות ערב, בהרבה מאוד מקומות משתמשים במשאב, אז אנחנו גם נפתח, נכין ונקבל החלטות אחרי כמובן שימועים וכל הדברים האחרים

ישראל כץ:  כל אחד יוכל להשמיע את עמדותיו, אבל הממשלה הזאת היא בעד הוצאת הגז

ישראל כץ:  היא בעד השימוש בגז

ישראל כץ:  הממשלה הקודמת, הייתה לה תקופה שהיא שיתקה את זה, הקפיאה גם את החיפושים, גם את העיקרון הזה של לאתר עוד וכו'

ישראל כץ:  אנחנו במפורש אומרים מה המדיניות שלנו, המדיניות הזאת בשילוב של כל הדברים

ישראל כץ:  חלק ממנה זה הסיפור של הקרן שבטח יפרטו ויגידו, ואני אשאיר אותם בידייך האמונות כדי באמת לקבל את כל המידע, לענות על כל השאלות

ישראל כץ:       אני אומר בשורה התחתונה, ישראל חייבת להיות מעצמת אנרגיה

ישראל כץ:  כתוצאה מזה אנחנו נוזיל את המחיר לאזרחים, נוזיל את המחיר לתעשייה ולכלכלה וגם נחזק את המעמד הבין-לאומי של מדינת ישראל באזור ובכלל בעולם

ישראל כץ:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך: תודה

לימור סון הר-מלך:  ב-2019 הייתה החלטת ממשלה שהבטיחה את הכמות של השימוש של המשק המקומי

לימור סון הר-מלך:  אמורה להיות החלטה נוספת ב-2025

לימור סון הר-מלך:  האם תוקדם ההחלטה?      

ישראל כץ: אף אחד לא מונע מאיתנו להקדים את ההחלטות

קריאה: אנחנו נתייחס לזה

ישראל כץ: אני רק מדגיש עוד פעם, בכל החלטה שנקבל אנחנו נשמע את כולם ויילקחו בחשבון כל ההיבטים

ישראל כץ:  אמרתי, הנושא הזה של הצריכה הפנימית הנדרשת כולל רזרבות נדרשות זה נדבך

ישראל כץ:  אין החלטה אפשרית על ייצוא

ישראל כץ:  יש החלטה אפשרית על הגדלת הייצור, שעוד לא קיבלנו ואנחנו בוחנים, ובכלל זה יהיה את החלק היחסי של הייצוא

ישראל כץ:  אין הגדלת ייצוא בלי הגדלת ייצור לשוק המקומי

לימור סון הר-מלך: אנחנו רואים שהשימוש במשק המקומי הוא גדל

ישראל כץ: ברור

לימור סון הר-מלך: הוא יותר מהתחזיות גם שהיו

לימור סון הר-מלך:  זה נתון שצריך להיכנס במערכת השיקולים

ישראל כץ: אם מישהו חושב שאנחנו לא לוקחים את זה בחשבון, זה בסדר

לימור סון הר-מלך: אוקיי, אז לוקחים

לימור סון הר-מלך:  אנחנו צריכים רק לשמוע את זה ממך, אדוני השר

ישראל כץ: ברור שאנחנו יודעים שהוא גדל כי נכנס הרכבות שהקמתי, וכולם מוזמנים לגזור את הסרטים

ישראל כץ:  זה בסדר, יש לי קרדיט בשביל כולם, אבל הן מתחשמלות

לימור סון הר-מלך: אנחנו יודעים מי הקים אותן

ישראל כץ: הקו לירושלים שלא זכיתי לקבל את ברכת האופוזיציה בזמן אמת, עכשיו עשרות אלפי המפגינים שנוסעים להפגין, אומרים וואו, איזו רכבת, איזה קו

לימור סון הר-מלך: מברכים אותך

ישראל כץ: איזה דבר, אז היא גם חשמלית, והיא כבר מגיעה עם החשמול נדמה לי עד בנימינה

ישראל כץ:  הרכבות הקלות שעוד מעט פותחים את הקו הראשון, הקו האדום, קו חשמלי

ישראל כץ:  האוטובוסים החשמליים, הרכבים הפרטיים החשמליים

ישראל כץ:  צריכת החשמל, ככל שרמת החיים עולה, צורכים יותר, שימוש יותר במכשירי חשמל

ישראל כץ:  ברוך השם שאנחנו המדינה המערבית היחידה שיש בה גידול טבעי באוכלוסייה, אגב, לא רק במאפיינים של חרדי או דתי, בכלל האוכלוסייה

ישראל כץ:  יבורכו גם כמובן מי שמעלים את הנתונים עוד יותר

ישראל כץ:  זה שונה, ההבדל בינינו לבין רוב המדינות האירופאיות וכו', לכן ברור שצריכת החשמל תעלה

ישראל כץ:       כל ביקור בעירייה שאנחנו עושים, אז ברור שגם הגורמים הממונים מדברים על הצורך להציב עמדות טעינה במקומות ציבוריים איפה שאין חניות מוסדרות וכו', ובשאר המקומות

ישראל כץ:  לפרוס מערכות סולאריות מול כל עיר

ישראל כץ:  כבר הגענו למצב שיש אישור עקרוני בלא מעט מקומות להציב מערכת סולארית באישור הרבנות גם מעל בתי קברות

לימור סון הר-מלך: מדהים

ישראל כץ: אנחנו בכל מקום, גם כמובן בקרקע שפנויה ובדברים אחרים עובדים באופן מעשי כדי לעשות את מה שאלה שאומרים שצריך לטמון את הגז בקרקע וצריך ירוק, לא עשו

ישראל כץ:  אנחנו עושים גם אנרגיה מתחדשת ירוקה, אבל גם כן כמו שאני אומר, בתוך בקרה, ואנחנו עושים את כל השיקול

ישראל כץ:  כשמישהו בתפקיד פקידותי בכיר, נגיד משרד האוצר או משהו, שולח איזה מכתב חסר אחריות שהוא מטיל ספק בכך אם נעשה שיקול דעת לגבי הצרכים של השוק המקומי בהקשר של חשיבה על ייצוא, זה רק מקפיץ חברות שמשתתפות היום במכרזים

ישראל כץ:  יש לנו עניין שהחברות הבין-לאומיות הכי גדולות עם היכולות, הידע, יבואו וישתתפו במכרזים כדי לקבל מחיר טוב, כדי שהדבר יתבצע בצורה טובה

ישראל כץ:       אני אומר וחוזר ואומר, גבירתי היושבת-ראש, חברת הכנסת, ההנחיה שנתתי לכל הגורמים שבודקים, לכולם, אין הגדלת ייצוא, יש הגדלת ייצור, והגדלת הייצור בתמר, בלווייתן או בכל מה שקיים ויהיה, היא קודם כל מסמנת ובוחנת כבר עכשיו את הצרכים של השוק המקומי

ישראל כץ:  מעדכנת, עושה הערכה עם רזרבה גם כן לעתיד לגבי הצרכים, ואם תתקבל החלטה שיש אפשרות גם להגדיל את הייצוא, אנחנו גם נעשה את זה בצורה הכי טובה שתענה על האינטרס של מדינת ישראל, אמרתי, בכל ההיבטים האחרים

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:      קובי, תציג את עצמך

קובי בליטשטיין: קובי בליטשטיין, מנכ"ל משרד האנרגיה

קובי בליטשטיין:  אני הייתי במשרד התחבורה

קובי בליטשטיין:  התקבלתי למשרד התחבורה בתקופה של ההחלטה שאולי היא אחת ההחלטות הגדולות ביותר שאי פעם נעשו במשק הישראלי, וזאת החלטת נתיבי ישראל על השקעה בחיבור הפריפריה למרכז ופיתוח רשת הרכבות והכבישים, החלטה שבזמנו עמדה בהתחלה שלה על 27

קובי בליטשטיין: 5 מיליארד שקל ועם הזמן נכנסו לתוכה עוד כל מיני פרויקטים

קובי בליטשטיין:  זו בסך הכול הייתה החלטה בזמנו, הגדולה ביותר

ישראל כץ: אני הבאתי את ההחלטה לממשלה ביחד עם ראש הממשלה דאז ועד היום, בנימין נתניהו

ישראל כץ:  אני כבר לא שר התחבורה, הייתי עשר שנים, והעברנו תוכנית מאוד שאפתנית של רכבות וכבישים גם בפריפריה וכו'

ישראל כץ:  כולם אמרו, זה לא יהיה, ואז החליטו להציב שלטים, החברה המבצעת, עם החתימה של שנינו, ונאמר שם, כאן תקום רכבת העמק עד תאריך זה וזה, כאן יורחב הכביש לירושלים, וכל המקומות

ישראל כץ:  האופוזיציה ניהלה מאבק עיקש והיא הצליחה, שתינתן הוראה לכסות את השלטים בבדי יוטה שחורים שהציבור לא יראה, אז אולי השלטים כוסו אבל כל הפרויקטים בוצעו והרבה יותר, כי היה כאן חזון והחזון הזה היה לחבר את הפריפריה, להפוך את המדינה לשווה, למחוברת, ואנחנו רואים את זה קורה

ישראל כץ:  אותו דבר באנרגיה

ישראל כץ:  אמרו לי, אין קווי הולכה בנגב, אין מספיק בצפון, אז בואו נרכז את המאמץ במרכז

ישראל כץ:  אמרתי, זה בדיוק השטות שאמרו לי, שלא צריך להקים רכבות בכרמיאל ובית שאן ועפולה ונתיבות ושדרות ואופקים, ואפילו בירושלים בלמו ובכל המקומות

ישראל כץ:  אמרתי, הרצל שהיה איש גדול, היה לו חזון והוא אמר, לא הנוסעים מולידים את הרכבת, הרכבת מולידה את הנוסעים

ישראל כץ:  אותו דבר באנרגיה

ישראל כץ:  אם אנחנו נפרוס אנרגיה מתחדשת ירוקה בנגב, אנחנו נסדר את קווי ההולכה ואת הכבל התת ימי שנולד בעקבות הדבר הזה, ולא נלך וננסה לעשות את הכול במרכז שגם שם לא עשו כלום, ואפילו את בעיית רידינג עוד לא פתרו עד שהגענו

לימור סון הר-מלך: צריך לראות איך עושים את קווי ההולכה מהנגב למרכז

ישראל כץ: בצפון, בדרום, במזרח

ישראל כץ:  אנחנו מחברים את הכול

לימור סון הר-מלך: אחרי שכיסו, לפחות החלק החשוב קרה

ישראל כץ: ברור

קובי בליטשטיין: בהקשר הזה חשוב להגיד עוד מילה אחת

קובי בליטשטיין:  במשרד התחבורה, לאחר שהייתי בתוכנית נתיבי ישראל, התמניתי לראש מינהל התשתיות

קובי בליטשטיין:  באותה תקופה בניגוד להרבה דעות, אז למעשה ניתנו כל ההחלטות הקשורות לתחבורה הציבורית ופיתוח התחבורה הציבורית

קובי בליטשטיין:  כל ההחלטות של מהיר לעיר, הנתיבים המהירים, פיתוח רשת הרכבות הקלות

קובי בליטשטיין:  כל הדברים האלה נעשו בתקופה הזאת שהשר היה שר התחבורה

ישראל כץ: בצלאל סמוטריץ' המשיך את המדיניות

קובי בליטשטיין: אוקיי

קובי בליטשטיין:  לאחר מכן היה כוונה להקים את מטה התשתיות הלאומיות במשרד האוצר ואכן התחלנו להקים אותו

קובי בליטשטיין:  לאחר מכן התמניתי לממלא מקום מנכ"ל משרד האוצר, ועם עזיבתנו מטה התשתיות הלאומיות לצערי פורק ואני חושב שהיום יש מהלכים להחזיר אותו מחדש

קובי בליטשטיין:       בינואר התמניתי למנכ"ל משרד האנרגיה ומאז אנחנו עוסקים בתחומים האלה שכרגע אנחנו מדברים עליהם פה, ובראש ובראשונה בסוגיית התרומה של הגז הטבעי למשק האנרגיה

קובי בליטשטיין:  אני מבקש, שימו רגע את השקף הראשון

קובי בליטשטיין:  אני אתחיל איתו ואחרי זה ראש מינהל אוצרות טבע ימשיך

קובי בליטשטיין:       (הצגת מצגת)     המשק הישראלי הולך לכיוון של אנרגיות מתחדשות, על זה אין ספק

קובי בליטשטיין:  המשרד מקדם גם במעשה וגם בקידום מחקר ופיתוח את כל מה שאנחנו יודעים היום על האנרגיות המתחדשות

קובי בליטשטיין:  בשביל לשים את זה בקונטקסט הנכון, אז צריך להדגיש, מדינת ישראל, אין בה כמעט רוח

קובי בליטשטיין:  על מנת שיהיו פה טורבינות רוח צריכים רוחות מעל שישה מטר בשנייה

קובי בליטשטיין:  המקומות שקיימת כזאת רוח הם ספורים וגם שם יש המון מגבלות להקים אותם, ואנחנו עדים לזה ממש בימים האלה

לימור סון הר-מלך: יש עכשיו אחת

קובי בליטשטיין: אנחנו מכירים את זה

לימור סון הר-מלך: באלוני הבשן, נכון?     

קובי בליטשטיין: באזור רמת הגולן יש, בהר יתיר יש, קצת באזור הר הנגב

קובי בליטשטיין:  אלה פחות או יותר המקומות

קובי בליטשטיין:  אנחנו רואים כולנו את המגבלות בלהקים את הדבר הזה, לכן רוב האנרגיה המתחדשת היום במדינת ישראל היא אנרגיה סולארית

קובי בליטשטיין:  גם בתוך זה הכוונה של מדינת ישראל והרצון שלה היה להשתמש כמה שפחות בשטחים פתוחים, ולכן המודל שהיה זה בעיקר דו-שימוש, ואנחנו את הדבר הזה עכשיו פותחים גם במסגרת החלטות שכבר התקבלו על ידי השר וקודמו, והחלטה דרמטית כזאת הייתה לפני שבועיים גם כן במועצה הארצית, לפתוח את המגבלה מ-20,000 דונם לכמעט כפול על מנת להצליח להקים את אותם שדות סולאריים

קובי בליטשטיין:  חשוב לי שיהיה ברור שאנחנו הולכים לכיוון של אנרגיות מתחדשות

קובי בליטשטיין:  זה היעד, אין בלתו ולשם אנחנו הולכים

קובי בליטשטיין:       ברור לכולם, גם ממה שקורה בעולם, גם ככל שלומדים את משבר האקלים, שאין כרגע ברירה וזה גם מה שנעשה באירופה, ויהיה תקופת מעבר של שימוש בגז טבעי

קובי בליטשטיין:  היתרונות של הגז הטבעי הם מוצגים בפנייך שם בשקף

קובי בליטשטיין:  אחד, זה מחליף דלקים פוסיליים יותר מזהמים מהגז הטבעי, כמו סולר, מזוט, פחם וכו'

קובי בליטשטיין:  הגז הטבעי ישמש אותנו כאנרגיית מעבר

קובי בליטשטיין:  אנחנו רואים פה ברכה גם בסוגיה של הביטחון האנרגטי משום שהוא קיים ונמצא, ולא נותר לי אלא רק לחזור על דברי השר, כל התוכניות אנחנו קודם כל דואגים להבטיח את השוק המקומי, ואנחנו מדברים גם על התחזיות לעתיד

קובי בליטשטיין:  כל התחזיות בראש ובראשונה מכנסות את הצרכים שלנו בגז טבעי לעתיד, והן למעשה הנושא שמנחה אותנו

קובי בליטשטיין:       הנושא הגיאופוליטי, אני לא צריך להרחיב עליו

קובי בליטשטיין:  כולנו רואים מה שקורה מול מצרים, מול ירדן

קובי בליטשטיין:  המון מדינות, והשר תיאר את זה, שגרירים באים לפה

קובי בליטשטיין:  כולם רוצים לבנות ולהיבנות על הגז הטבעי של מדינת ישראל

קובי בליטשטיין:  בהקשר לכך הוא גם מקדם מאוד מאוד גדול של הכלכלה הישראלית

קובי בליטשטיין:  אני אנקוב רק במספר אחד כרגע

לימור סון הר-מלך: מצד שני יש פה תמריץ לייצוא, אז איך אנחנו באמת יוצרים איזשהו פיקוח על חוזי הייצוא?      

קובי בליטשטיין: תיכף חן ירחיב בזה

קובי בליטשטיין:  נכון להיום, בעשור האחרון, קצת יותר, אולי 12 שנה המשק הישראלי כבר קיבל מהגז הטבעי 20 מיליארד שקל

קובי בליטשטיין:  זה מספר שאי אפשר להתווכח עליו

ישראל כץ: לא המשק, ההכנסות

קובי בליטשטיין: הכנסות המדינה

ישראל כץ: הכנסות המדינה

ישראל כץ:  המשק הרוויח 100 מיליארד בגלל השימוש בגז

ישראל כץ:  בערכים כלכליים זה הנתונים שרשומים

ישראל כץ:  התועלת המשקית היא למעלה מ-100 מיליארד בגין אי רכישת פחם וסולר

לימור סון הר-מלך: החיסכון בעצם

קובי בליטשטיין: ההכנסות הישירות הן 20 מיליארד

ישראל כץ: גם מניעת פליטות והנזק מפליטות שנחסך הוא גם 100 מיליארד כתוצאה מהשימוש בגז

לימור סון הר-מלך: מדהים

קובי בליטשטיין: כן, בבקשה

חן בר יוסף: אנחנו נעבור על כמה נתונים בסיסיים

לימור סון הר-מלך: חן, רק תציג את עצמך

חן בר יוסף: (הצגת מצגת)     חן בר יוסף, מנהל מינהל אוצרות טבע, משרד האנרגיה, ממונה על ענייני הנפט

חן בר יוסף:  אנחנו בעצם מדינה שעברה טרנספורמציה

חן בר יוסף:  היינו מדינה מוטת ייבוא

חן בר יוסף:  2011 כזכור, התפוצץ פה צינור שהוביל ממצרים את הגז אלינו

חן בר יוסף:  מאז חיינו כמדינה, קראנו לה מדינה עם מאגר אחד, צינור אחד, אבל משק חשמל שלם שמבוסס עליו

חן בר יוסף:  לשמחתנו החל מאוקטובר 2022 אנחנו מדינה עם שלושה מאגרי גז

חן בר יוסף:  זה עולם אחר לגמרי

חן בר יוסף:  מ-2019 אנחנו מדינה יצואנית גז, שזה גם שינוי דרמטי

חן בר יוסף:  אפרופו כלכלה, זה גם שינוי בהכנסות מדינה

חן בר יוסף:  זה גם שינוי בכל השפעתנו הגיאופוליטית, כל היתרונות האחרים

חן בר יוסף:  שנת 2022 שהיא השנה שהסתיימה עם המידע המלא, ייצאנו סדר גודל של BCM9

חן בר יוסף: 2 וצרכנו כמשק כמעט BCM13

חן בר יוסף:       מה ההתפתחויות שהיו בשנים האחרונות במשק הגז? במרץ 2022 מצטרף ליכולת ייצוא למצרים דרך ירדן

חן בר יוסף:  אוקטובר 2022 אנחנו בהפקה ראשונה מאסדת כריש

חן בר יוסף:  אני מזכיר, דבר שלא עבר בקלות, איומים, סיכונים, חשיפות, בין-לאומי, אבל באמת בנחישות רבה גם מחברת אנרג'יאן וכמובן גם עם כל המעטפת הרגולטורית הצלחנו לקדם את זה

חן בר יוסף:  דצמבר 2022 פרסמנו את ההליך התחרותי הרביעי, התעכב מספר חודשים אבל אז יצאנו אליו

חן בר יוסף:  לשמחתנו כמו שהשר אמר, יש היענות בין-לאומית רבה בזכות גם הסיטואציה הבין-לאומית הכללית, גם בזכות ההבנה שישראל היא מדינה יציבה עם מדיניות גז ברורה, וגם בזכות העובדה שסך הכול מזהים שיש פוטנציאל גז נוסף באגן הים התיכון

חן בר יוסף:  כל אלה ביחד חברו לזה שסך הכול יש היענות גדולה

חן בר יוסף:  הגשות למכרז הזה הן ב-16 ביולי

חן בר יוסף:  אנחנו לא יודעים מי יגיש

חן בר יוסף:  אנחנו יודעים שמספר דו-ספרתי של חברות רכשו את מסמכי המכרז

חן בר יוסף:  גם אפשרנו שם סביבה תחרותית על ידי זה שמי שמחזיק ביותר מ-50% מהמאגרים הפעילים בישראל בעצם על מנת להשתתף, הוא תמיד יהיה שני לכל מציע אחר, ובהתאם לזה זה גרם לעוד חברות לרצות לבוא

חן בר יוסף:       במאי 2023 הממשלה אישרה את התוכנית לצינור ייצוא חדש למצרים

חן בר יוסף:  זה נותן פוטנציאל

חן בר יוסף:  צריך להבין, הייצוא, יש כאלה שרואים אותו כאיום

חן בר יוסף:  הייצוא איננו איום

חן בר יוסף:  הייצוא הוא תמונת המראה המשלימה ליכולת של ישראל להיות מקום אטרקטיבי גם להמשך הפקה, שבעצם עוזרת ותומכת את ביטחון האנרגיה של ישראל וגם לצרכי הכלכלה של מדינת ישראל

חן בר יוסף:  במאי 2023 גם אישרנו תגלית נוספת עקב חיפושים שעשתה חברת אנרג'יאן במים הישראלים אחרי לא מעט שנים שלא נעשו פה חיפושים

חן בר יוסף:  התגלו במהלך שנת 2022 מספר תגליות והענקנו באמת תעודת תגלית החל ממאי 2023, והחברה כבר מבקשת חזקה בתגלית הזאת

חן בר יוסף:       מה עוד הולך להתפתח? החברות שמחזיקות בתמר ובלווייתן הודיעו לנו שהן רוצות להרחיב את יכולת הייצוא

חן בר יוסף:  הפקת גז ממאגר לווייתן, יכולת החיבור של צינור ניצנה, זה אותו צינור שאושר השנה, אפשר יהיה כבר לבנות אותו ובעצם לייצא דרכו

חן בר יוסף:  הרחבת ההפקה ממאגר תמר, גם היא מתוכננת בשנת 2027

חן בר יוסף:  זה הכול תהליכים מאוד גדולים, מאוד יקרים שלוקחים גם זמן תכנון, גם זמן הקמה וביצוע

חן בר יוסף:  יש לנו את צינור האיסטמד, צינור שיאפשר את הייצוא לאירופה במערכת צנרת

חן בר יוסף:  הדבר הזה עדיין בדיונים גם מול האירופאים, גם מול השותפים המצרים, היוונים ושאר המדינות באגן הים התיכון שמתעניינות

חן בר יוסף:  הוא מיועד לאפשר את הייצוא לאירופה

חן בר יוסף:  יש גם אפשרות שהיא חילופית לו בעצם, להקים מתקן הפקה, מתקן ניזול בים, מתקן ניזול צף שלא מסכן את אזרחי ישראל אבל כן מאפשר גמישות בלאן אתה מייצא את הגז

חן בר יוסף:  הזכיר השר את שגריר הודו, אז אם יש לך צינור לאירופה, קצת יותר קשה לייצא להודו, אבל אם יש לך מתקן הפקה - - -      

לימור סון הר-מלך: היום מצרים קונה מאיתנו והיא בעצמה - - -      

חן בר יוסף: והיא מנזלת במתקנים שלה שנמצאים בחופי מצרים

חן בר יוסף:  אנחנו כבר היום מייצאים דרך מצרים בעצם לאירופה

לימור סון הר-מלך: אם לא היינו צריכים את התיווך הזה, זה היה מאוד טוב

ישראל כץ: תהליך ההנזלה הוא התהליך שמאפשר להעלות את הגז על ספינות, אוניות ולייצא אותו לכל העולם

עמי צדיק: ומה אתם מעדיפים, הנזלה או איסטמד? מה המשרד מעדיף?     

ישראל כץ: קודם כל האיסטמד זה רעיון שמנסים לקדם אותו

ישראל כץ:  הוא תלוי מאוד באירופאים שיחליטו עקרונית שהם מעוניינים, אבל זה מתקדם בעצלתיים

ישראל כץ:  יש את האיסטמד, יש הצעה למתוח קו לטורקיה ומשם הלאה

ישראל כץ:  יש כאן שיקולים כלכליים, יש כאן שיקולים מדיניים

ישראל כץ:  יש כאן מכלול שלם של דברים בסופו דבר, ויש כמובן את הכבל החשמלי שאנחנו מקדמים

ישראל כץ:  האיסטמד, אנחנו פועלים לקדם את היוזמה הזו שהיא יוזמה אירופאית, אבל כרגע אולי תתאר בכמה מילים איפה זה עומד

ישראל כץ:  בכל מקרה אנחנו יכולים או לחבר צינור גז לאירופה, כך או אחרת, באורך מלא או להגיע למקום שתהיה הנזלה ליד קפריסין, זו הצעה, או לבצע את התהליך כאן עם מתקן הנזלה צף FNLG שאז אתה יכול לייצא באופן ישיר את הגז שלך כמו שהמצרים עושים עם הגז שלנו היום

חן בר יוסף: בעיקרון מבחינת צרכי המשק אנחנו מבינים כבר היום שבאמת בהובלת השר הדחיפה היא לכמה שיותר אנרגיות ממקורות מתחדשים ולא לשימוש בגז טבעי, ועם זה, גם בטווחי התחזית המאוד ארוכים שאנחנו רואים מול העיניים, עדיין יהיה פה שימוש בגז טבעי

חן בר יוסף:  יכול מאוד להיות שגז טבעי בשנים היותר מתקדמות הוא לא יהיה גז טבעי שפולט, כמו שייצור החשמל ממנו לא יהיה פולט כמו שהוא היום, פולט CO2, אלא יהיו מנגנונים לתפיסת פחמן, ולכן גם גז טבעי, מה שנקרא חשמל כחול ולא ירוק, גם גז טבעי יכול להיות חלק מתמהיל מקורות האנרגיה של ישראל עוד שנים רבות מאוד גם תחת ההנחה שישראל היא מאופסת פליטות, לכן גז טבעי, לא רק דלק מעבר אלא כדלק שיכול ללוות אותנו, הוא האנרגטי שהוא בסיס לקיומה האנרגטי היציב, הרציני של מדינת ישראל לחשמל

חן בר יוסף:       הזכרתם את הוועדה והחלטת הממשלה 442 מינואר 2019, אז נזכיר רגע מה יש בעקרונות ההחלטה

חן בר יוסף:  רגע נתחיל מצד שמאל של המצגת

חן בר יוסף:  החובה היא ל-BCM500 למשק ל-25 שנה

חן בר יוסף:  זה החל מהמלצת הוועדה 2018, אז עד 2043

חן בר יוסף:  אנחנו מסכלים על זה מאוד ברצינות ואין שום כוונה להפחית את הדבר הזה, ולשמור עליו זה חלק מהעניין

חן בר יוסף:       החלטת הממשלה עצמה מינואר 2019 קיבעה שהיא מבקשת לראות המלצה מעודכנת בתוך חמש שנים ביחס לתגליות חדשות, ואנשים לפעמים שוכחים את זה

חן בר יוסף:  זה ביחס לתגליות שהתגלו לאחר בעצם חמש השנים האלה, שוב, במטרה לייצר יציבות ואמינות של מה מדיניות הממשלה

חן בר יוסף:  בסוף חברות ענק קיבלו החלטות במאות מיליוני דולרים, מיליארדים אפילו בגין ההחלטות האלה וזה חלק מהשיקולים שהם לקחו

חן בר יוסף:       אישור פרטני לכל הסכם ייצוא על מנת לוודא באמת מה שהשר הזכיר

חן בר יוסף:  אנחנו צריכים לוודא שאנחנו לא מכניסים את המשק חלילה למצוקה או להיעדר גז

חן בר יוסף:  חוץ מזה תמיד שמורה לנו מתוקף חוק מאוד ותיק הסמכות להגביל את אספקת הגז או את הייצוא או להכווין בכלל איזה גז ניתן למי, אם אנחנו במצב חירום

חן בר יוסף:  לשמחתנו אנחנו לא שם, בטח לא עם שלוש אסדות, אבל הכלי הזה קיים, זאת אומרת מצוקה של גז טבעי בגין אי אילו החלטות קודמות שפתאום נחת עלינו אי אילו קשיים, מרעידת אדמה ועד דברים אחרים, בעצם למעשה גם להם יש מענה סדור כבר בחקיקה הקיימת בישראל

חן בר יוסף:      מה בעצם ההחלטות הפרטניות של אותה ועדה? אז מאגרים שהתגלו לפני 2019, בעצם לכל אחד היה חובת חיבור עם פיתוח המאגר למשק הישראלי, וגם יש לכל אחד חובת שמירה פרטנית של אחוזים שונים, כל אחד בהתאם להחלטה שהייתה שם

חן בר יוסף:  זה משתנה ממאגר למאגר

חן בר יוסף:      לגבי מאגרים חדשים, הוועדה ההיא כבר קבעה

חן בר יוסף:  מאגרים חדשים שיתגלו, אם אתה מאגר מעל BCM200, אני מזכיר, תמר הוא מעל BCM200, לווייתן הוא מעל BCM500, אבל מעבר להם, כריש-תנין הם לא, דלית היא לא

חן בר יוסף:  מאגרים גדולים הם חייבים לפתח מיידית חיבור למשק הישראלי וגם הם חייבים לשמור למשק הישראלי 55% מהגז שלהם

חן בר יוסף:  זאת החלטה קיימת בהחלטת ממשלה

חן בר יוסף:  מאגרים בינוניים בין 500 ל-200, אז חובת הפיתוח והחיבור למשק הישראלי היא מייד עם פיתוח המאגר

חן בר יוסף:  הם לא חייבים

חן בר יוסף:  אם הם יספיקו להקים את המערכת שלהם עד שנת 2028, המטרה הייתה כמובן לעודד מאגרים בעצם לקום, אז הם לא חייבים להתחבר אם הם מפותחים לפני 2028

חן בר יוסף:  למרות זאת מאגר כריש מחובר למשק הישראלי

חן בר יוסף:  הוא בדיוק בטווח הזה והוא החליט כאן להתחבר למשק הישראלי בגלל ההבנה שלו שיש כדאיות להתחברות גם למשק הישראלי, והם מחויבים בשמירה של 50% מהגז שלהם למשק המקומי

חן בר יוסף:       מאגרים קטנים, באירוע הזה צריך להבין אותו

חן בר יוסף:  מאגר קטן הוא בעצם החשש של כל מחפש גז

חן בר יוסף:  באתי, השקעתי מאוד מיליונים, מצאתי גז, אני בכלל קרוב למשק אחר, יש פה לידי מתקן הנזלה, יש לידי צינור שיודע להגיע למקום אחר

חן בר יוסף:  אני בכלל לא מתחיל לחפש

חן בר יוסף:  כדי להימנע מהסיטואציה הזאת שבעלי רישיונות חיפוש בכלל לא מתחילים לחפש, החלטת הממשלה הקודמת לי, אבל אכן יש בה שכל רב, היא עודדה אותם לחפש, כי אמרה להם תקשיב, אתה תמצא גז? מצוין

חן בר יוסף:  לך תחפש

חן בר יוסף:  אנחנו לא יודעים כמה תמצא

חן בר יוסף:  אתה גם לא יודע כמה תמצא

חן בר יוסף:  אם תמצא משהו קטן שלא משתלם לך להתחבר למשק הישראלי, עדיין אנחנו רוצים ליהנות מהפירות שלו

חן בר יוסף:  יכול להיות שלא נראה ממנו גז אבל נראה ממנו הרבה תועלות אחרות

חן בר יוסף:  זה בעצם החלטה 4442

חן בר יוסף:  על ההחלטה הזאת כמו שאמרנו, תקום ועדה, יקום צוות שהמנכ"ל יוביל, ובצוות הזה ידונו ההחלטה הזאת והחלטה ביחס למאגרים חדשים שיתגלו

חן בר יוסף:      המדיניות של השר, השר הציג אותה פה בהרחבה

חן בר יוסף:  רק נזכיר, אנחנו צריכים להרחיב את ההפקה

חן בר יוסף:  צרכי המשק גדלים, אלא מה, צרכי המשק האלה גדלים בקצב שהוא לא בהלימה לפיתוח של באר הבא, הקידוח הבא או המערכת הבאה שצריכה להפיק

חן בר יוסף:  כדי שתהיה הלימה בין שניהם, בעצם התמונה המשלימה שלהם היא הייצוא, כי בסוף הביקושים בישראל עולים בהדרגה

חן בר יוסף:  נכון שהם עלו יותר מקצב התחזית

חן בר יוסף:  אני מזכיר, עד שנת 2026 אנחנו הולכים להיפרד לגמרי מהפחם

חן בר יוסף:  כנראה ששם זה הזווית היותר גדולה של העקומה ביחס לביקושים לגז טבעי, כי אנחנו מחליפים את הפחם, אבל אחר כך זה הולך ומתאזן יותר

חן בר יוסף:  ימשיך קצב גידול

חן בר יוסף:  יש גידול באוכלוסייה, גידול בחשמול וכמו שהשר הזכיר

חן בר יוסף:  כדי שתהיה הלימה בין צרכי המשק לבין קצב הפיתוח צריך לאפשר את ייצוא הגז, כי אחרת הכדאיות לבצע השקעות במאות מיליוני עד מיליארדי דולרים היא לקיימת, ואז אומר בעל המאגר, תקשיב, אני אתחיל לפתח כשתראה לי כזה ביקוש

חן בר יוסף:  אני אומר לו, אבל הביקוש שלי הוא ככה

חן בר יוסף:  אז ההשלמה של זה היא למעשה הייצוא, ולמעשה הייצוא הוא הדרייבר הנוסף חוץ מהגידול במשק הישראלי, לפיתוח המאגרים שבעצם נותן לנו כמשק ישראלי נטו, רק המשק לפני גיאופוליטיקה, לפני הכנסות, לפני הכול, נותן לנו ביטחון אנרגטי יותר גבוה

חן בר יוסף:  זה המדיניות שהשר הנחה אותנו, תאפשרו ייצוא אבל שימו לב שהייצוא הזה לא מונע מאיתנו לקבל את כל צרכי הגז של ישראל, וככה נעשה

חן בר יוסף:      הוועדה שאותה ינהל המנכ"ל, היא אמורה להתכנס בחודשים הקרובים

ישראל כץ: מה שאתה אומר בעצם זה שהייצוא מממן חלק מההשקעה לפיתוח מקורות הגז לצורך השוק המקומי בישראל, כי אחרת לחברות פחות משתלם להשקיע מיליארדים להגדיל את היקף ההפקה

ישראל כץ:  זו בעצם האמירה

חן בר יוסף: נכון

חן בר יוסף:       הוועדה תקום

חן בר יוסף:  קובי יובל אותה

חן בר יוסף:  חברי הוועדה, אנחנו מתכננים לפי פורום חברי הוועדה בפעם שעברה

חן בר יוסף:  היא רחבה מאוד, דנה בשלל נושאים, באה להסתכל קדימה ולתת מדיניות ולהכווין את מדיניות בעצם המשרד והממשלה לשנים קדימה על מנת לתת ודאות

חן בר יוסף:  זה השקעות מאוד ארוכות

חן בר יוסף:  אנשים מתחילים תהליכי חיפוש, לוקח להם שלוש, ארבע, חמש, שנים רק עד שהם מצליחים לבצע את כל החיפוש ואז להיכנס להשקעות בהפקה

חן בר יוסף:  נמצא פה נציג חברות הגז הטבעי, הוא יוכל לספר על זה יותר, אבל מדובר באמת על תהליכים ארוכים מאוד ואנשים צריכים להבין מה האופק, לאן הממשלה מתכוונת, מה היא רוצה כדי שהם יוכלו לבצע את ההשקעות האלה וכדי שאנחנו כמשק נוכל ליהנות מהפירות האלה

חן בר יוסף:       מה התוכניות הקרובות והיותר רחוקות של ההרחבות? לגבי מאגר תמר אנחנו מדברים על עלייה מ-10 ל-BCM12 בשנה

חן בר יוסף:  אני מזכיר, כל המשק הישראלי כולו צרך בשנת 2022 12

חן בר יוסף: 7 או BCM13, אז המשמעות של זה שלכאורה תמר לבד יכולה לספק את כל המשק המקומי, אבל שוב, הגידול של BCM2 הוא מעבר לגידול בצרכי המשק, לכן גם פה יהיה אלמנט של ייצוא שיש בקשה לגביו

חן בר יוסף:  אחר כך, השלב הבא והחלטה להגדלה כבר התקבלה, אפרופו אם יש חוסר או אין חוסר בגז במשק הישראלי, הרחבה מ-12 ל-BCM16 אמורה להתקבל במהלך שנה הבאה

חן בר יוסף:  זה לגבי מאגר תמר

ישראל כץ: עוד לא החלטנו

חן בר יוסף: לא, זה מה שהם מבקשים

חן בר יוסף:  רוצים להרחיב את יכולת ההפקה שלהם

חן בר יוסף:       לגבי הרחבת ההפקה של לווייתן, גם פה יש בקשה דו-שלבית

חן בר יוסף:  שלב ראשון, הם מפיקים כבר היום BCM12

חן בר יוסף:  רוצים להגדיל את יכולת ההפקה שלהם ל-BCM14

חן בר יוסף:  גם פה התקבלה החלטה להשקעה כבר

לימור סון הר-מלך: התקבלה החלטה?     

חן בר יוסף: שלהם, מבחינת השקעות שלהם

לימור סון הר-מלך: הם דורשים

לימור סון הר-מלך:  עדיין לא התקבלה החלטה

ישראל כץ: הם יבקשו ויגידו מה הם עושים

חן בר יוסף: בדיוק

חן בר יוסף:  השלב הבא זה בעצם הגדלה של עוד BCM7

חן בר יוסף:  גם לגבי זה יש כוונות פה

חן בר יוסף:  עוד אין החלטת השקעה

חן בר יוסף:  פנייה אלינו נעשתה רק לאחרונה בעניין הזה

חן בר יוסף:  אנחנו צריכים לבחון אותה

קובי בליטשטיין: חן, אני מציע שתסביר מה המשמעות שחברה בסדר גודל כזה צריכה להחליט על ההשקעה, שזה יהיה ברור

לימור סון הר-מלך: בהרחבת הפקה

חן בר יוסף: הרחבת הפקה, ממה שתואר לנו, לא בחנו את המספרים עדיין, אבל ממה שתואר לנו הרחבת הפקה של לווייתן מדברת על סדר גודל של 3

חן בר יוסף: 5 עד 4

חן בר יוסף: 5 מיליארד דולר

חן בר יוסף:  מתקן ההנזלה עצמו, עוד סדר גודל כזה, אפילו פי 1

חן בר יוסף: 5 לדעתי, סדר גודל של 6-7 מיליארד דולר

עמי צדיק: ההשקעות האלה יקוזזו ממס רווחי יתר?      

חן בר יוסף: ההשקעות האלה יקוזזו לפי הכללים שמס הכנסה קבע

ישראל כץ: השקעה מוכרת זו השקעה מוכרת

ישראל כץ:  הם עושים את זה כדי להרוויח

ישראל כץ:  הם לא עושים כדי להשקיע בלי להפיק

ישראל כץ:  זה יגדיל מבחינתם בראייתם

ישראל כץ:  הם מגישים תוכנית ומגישים בקשה

ישראל כץ:  אם היא תיענה כך או אחרת, אז התוצאה תהיה שהם יוכלו לספק יותר גז ולייצא יותר ולהרוויח יותר, לכן כדאי להם בפריסת השקעות להשקיע את כל המיליארדים

קובי בליטשטיין: התחרות על מקום ההשקעה

חן בר יוסף: בסדר גמור

חן בר יוסף:      עוד נקודה אחת שצריך להזכיר פה, מדובר על חברות בין-לאומיות ענקיות

ישראל כץ: אגב, עוד תנאי שאני מציב לכל מי שמרחיב או יזכה, זה קניית שירותים מהשוק הישראלי, מחברות או חברות מעורבות ישראליות-זרות

עמי צדיק: אם יש

ישראל כץ: יש

ישראל כץ:  בוודאי תהיינה

ישראל כץ:  זה יכול לייצר כאן מערך שלם של מתן שירותים מתוחכמים, רווחיים לאסדות הגז וחברות הגז

ישראל כץ:  זה ממש יהיה תנאי בתוך הדבר הזה, להקים תעשיית שירותי גז ישראלית על כל מה שמשתמע

ישראל כץ:  בטוח אלפי עובדים, ההכנסות, ייצור מקומי וכו'

חן בר יוסף: בנוסף לאלה יש גם כוונה להרחיב את יכולת ההפקה ממאגר כריש, שבהמשך יהיה גם בקשה להרחיב ולחבר את אותו תגלית קטלן, לחבר אותו למאגר כריש ודרכו בעצם להוציא את הגז

חן בר יוסף:      סך הכול ההשקעות עד היום בכלל במאגרים האלה זה סדר גודל של 12 מיליארד דולר

חן בר יוסף:  להערכתנו היקף ההשקעות המתוכנן רק בעשור הזה עולה על זה פי אחד ורבע רק להרחבות

חן בר יוסף:  אני לא מדבר על ההשקעות שהולכות להיות בחיפושים ובמאגרים, שאנחנו מקווים שיימצאו במהלך ההליך הרביעי, אבל רק בהרחבות האלה אנחנו מדברים על סדר גודל של בין 15 ל-17 מיליארד דולר השקעות בכל ההרחבות האלה

חן בר יוסף:  זה אירוע מאוד גדול במשק הישראלי

חן בר יוסף:       הצורך בהרחבת ההפקה הוא קודם כל ביקוש שלנו ואז צריך לענות על הצורך הזה

חן בר יוסף:  בשביל להשלים את זה, כמו שאמרנו, אנחנו צריכים גם לאפשר ייצוא שהוא טוב לנו בהרבה מאוד תחומים אבל בין השאר הוא הגורם המאפשר את ההרחבה שאחר כך כולנו נהנים ממנה

חן בר יוסף:       לגבי ההליך התחרותי, ההליך התחרותי הוא תוצאה של הפקת לקחים של מספר הליכים תחרותיים

חן בר יוסף:  כמו שאתם רואים, יש פה ריבועים קטנים כאלה

חן בר יוסף:  אלה הבלוקים

חן בר יוסף:  בעצם כל בלוק כזה הוא בלוק, נקרא לו טכני

חן בר יוסף:  יש מגבלה בחוק והיא מגבילה את הכמות שאפשר למכרז בבלוק בודד

חן בר יוסף:  אנחנו חילקנו את זה לאזורים לפי באמת הייעוץ הגיאופיזי שקיבלנו, בעצם איפה נמצאים פוטנציאלית מאגרים

חן בר יוסף:  יש פה ארבעה אזורים שונים, EGH ו-I

חן בר יוסף:  ארבעת האזורים האלה הם בסדר גודל של שטח של 5,900 קילומטר

חן בר יוסף:  זה באמת המון שטח אבל בואו נזכיר, בסוף מגיעה אוניHה לחפש, היא קודחת בנקודה סימבולרית

חן בר יוסף:  היא לא פורסת את כל השטח

חן בר יוסף:  אנחנו לא משתלטים על כל השטח

חן בר יוסף:  היו כל מיני אמירות, השתלטתם על רבע מהמים הכלכליים של ישראל, אז לא

חן בר יוסף:  מתבצע קידוח אחד, אולי יותר

חן בר יוסף:  הם נקודתיים מאוד

חן בר יוסף:  הספינה הזאת לא תופסת 5,900 ק"מ וגם לא מאית מזה, אז בסדר

חן בר יוסף:  יש עניין רב כמו שאמרנו מצד החברות, ב-16

חן בר יוסף: 7 הגשות, פרסום הזוכים ואנחנו צריכים לאשר זוכים בכל מיני תהליכים גם בתוך הממשלה

עמי צדיק: איך בעצם בוחרים את הזוכים, לפי מה?     

חן בר יוסף: יש מדדים שאותם אישרה מועצת הנפט

חן בר יוסף:  המדדים האלה נוגעים הרבה מאוד ליכולת ההנדסית ולהבטחת רצינות המציע

חן בר יוסף:  אני מזכיר, את עיקר הכסף אנחנו הולכים לעשות ממס חברות, מס שישינסקי ותמלוגים

חן בר יוסף:  משם נקבל את כסף של הגז

חן בר יוסף:  מה שנשאר לנו לוודא, זה שמי שמגיע לא מחזיק לנו חלילה באזור כזה במשך שלוש שנים כי מותר לו ואחר כך עוד שנתיים ובסוף לא עושה כלום

חן בר יוסף:  רוצים לוודא שהוא מגיע, לכן תוכנית הפעולה שלו כולל ערבויות מאוד גבוהות שהוא צריך לשים בגינה היא המדד המרכזי

חן בר יוסף:  חוץ מזה יש גם תשלומים, חוץ מזה יש גם נאותות כמובן סביבתית

חן בר יוסף:  בסוף מה שאנחנו רוצים זה לראות חברות רציניות שמתכוונות ביזנס, מתכוונות לעבוד, לעשות סקרים תלת-מימדיים ולעשות קידוחים על מנת שנוודא שככל שיש גז אז באמת מי שצריך לגלות אותו, יגלה אותו

חן בר יוסף:       זה עלה בוועדה בפעם שעברה, לכן גם הבאנו את זה

חן בר יוסף:  יש לנו שני מאגרים חוצי גבולות שבגין שניהם אנחנו נמצאים בתהליכים מאוד מתקדמים, האחד זה באמת המאגר שחוצה את הקו הימי שסוכם מול האמריקאים ובין האמריקאים לבין הלבנונים, נקרא מאגר צידון בשמנו

חן בר יוסף:  הם קוראים לו מאגר כנא

חן בר יוסף:  אנחנו בקשר שוטף עם האמריקאים שהם התחייבו לשמש כמתווך הקבוע לצורך העברת המידע של המאגר הזה

חן בר יוסף:  הם מצידם בקשר עם חברת טוטאל שהיא השותף המפעיל של המאגר

חן בר יוסף:  להבנתנו, בין ספטמבר לאוקטובר הם הולכים לשלוח לשם לראשונה אוניית קידוח

חן בר יוסף:  הייתה שם אונייה שעשתה סקר מקדים סביבתי

חן בר יוסף:  עכשיו הולכת להגיע לשם אוניית קידוח לראשונה בין החודשים ספטמבר לאוקטובר

חן בר יוסף:  אנחנו כתוצאה מהקידוח הזה, שוב, בתיווך האמריקאים נקבל את המידע ובהתאם למידע הזה ייקבע מה חלקה של ישראל במאגר ומה הכסף שמגיע לנו כפיצוי

לימור סון הר-מלך: מצוין

קריאה: ככל שיתגלה שם גז

חן בר יוסף: נכון מאוד

עמי צדיק: הפיצוי יגיע גם לקרן?      

לימור סון הר-מלך: כן, כל מה שמגיע

חן בר יוסף: שוב, שאלות לרשות המיסים

חן בר יוסף:  צריך לבדוק את זה

חן בר יוסף:  אני באמת לא יודע איך ייראה

ישראל כץ: אני הכנתי כשר אוצר את החקיקה

ישראל כץ:  לאחר מכן השלימו את זה ולכן הקרן יכולה לגבות היום

עמי צדיק: זה לא קידוח ישראלי, זה קידוח לבנוני או טוטאל

חן בר יוסף: אלינו זה יגיע כסכום

חן בר יוסף:  איך מדינת ישראל תחלק את זה, זאת שאלה שאני לא בטוח - - -      

ישראל כץ: כל כסף שהוא הכנסת גז, הוא קשור לכללים של הגז

לימור סון הר-מלך: זה פעם ראשונה שאנחנו מקבלים מידע על מה שקורה שם

ישראל כץ: אולי תדווח על אפרודיטה-ישי

חן בר יוסף: באמת אפרודיטה-ישי הוא הארוך שבו באמת יש מאגר חוצה גבולות עם ודאות יחסית גבוהה להימצאותם של גז בתוך המאגר

חן בר יוסף:  השר הקפריסאי היה פה לא מזמן

חן בר יוסף:  אנחנו נמצאים מול הקפריסאים במשא ומתן בשביל לקבוע את הכללים איך יימדד ואחר כך יחולק הגז שמגיע לנו מתוך המאגר הזה, כמה אחוזים שייכים לישראל, כמה אחוזים שייכים למפעיל הקפריסאי

חן בר יוסף:  להבדיל ממאגר צידון, המאגר באפרודיטה-ישי, יש לנו בעלי חזקת ישי

חן בר יוסף:  הם אלה שגם אנחנו רוצים שיישאו ויתנו מול מחזיקי המאגר בצד הקפריסאי, שזה אפרודיטה

חן בר יוסף:  זה חברות שאנחנו מכירים, שברון וניו-מד

חן בר יוסף:  גם של שם, אבל שתי חברות שגם פעילות בארץ

חן בר יוסף:  השרים סיכמו שעד סוף שנה נגיע להסכם חתום מול הקפריסאים בשביל שיהיה ברור מה המנגנון שבו לאחר שייקדח ויימצא גז, מה המנגנון שבו יחולק המאגר בין שני הצדדים, ואז תהיה לנו ודאות קדימה לגבי התשלומים שיכנסו לנו ממאגר ישי

לימור סון הר-מלך: מאוד מעודד מה שאמרת על מאגר צידון, כי זה היה נראה כזה משהו שמאוד לוטה בערפל

ישראל כץ: מה?     

לימור סון הר-מלך: על מאגר צידון

ישראל כץ: אני לא נכנס לסוגיה המדינית וכל מה שנלווה לזה

לימור סון הר-מלך: אף אחד לא ידע לתת לנו תשובות ביחס למאגר צידון

ישראל כץ: קודם כל זה רק עכשיו להתחיל לקדוח ולראות מה יש שם, אבל לכשיימצא, מה החלק שישראל תקבל מתוך הסכומים של ההפקה וכו'

חן בר יוסף: שוב, ככל שיימצא שם גז

חן בר יוסף:  יכול להיות עדיין שלא יימצא שם גז ולא יהיה שם כלום

חן בר יוסף:  אם כן, נדע לגבות את חלקנו

חן בר יוסף:       זה מתוך סקירה שהייתה פה לדעתי בדיון הקודם

חן בר יוסף:  הגידול בתוצר שמיוחס לגז לפי הכלכלנית הראשית זה 0

חן בר יוסף: 5% תוצר

חן בר יוסף:  זה המון

חן בר יוסף:  בשנים האחרונות, השקעות 12 מיליארד דולר בכלל המאגרים

חן בר יוסף:  הכנסות מדינה, כמו שאמרנו יש לנו פה שלוש חברות של הכנסות מדינה, שזה באמת סך הכול מייצר את - - - שאותה ועדת שישינסקי כיוונה אליו, וזה כבר היום מייצר תעסוקה מקומית, גם עובדים בהקמה ובתפעול, אבל כמו שהשר הנחה, אנחנו נגביר את הדרישות בעניין הזה על מנת שבאמת המשק הישראלי ייהנה במקסימום מהאירוע הזה

חן בר יוסף:      נזכיר רגע את מרכיבי אותן הכנסות מדינה

חן בר יוסף:  התמלוגים – 12

חן בר יוסף: 5% מהשווי על פי הבאר

חן בר יוסף:  בנטו זה יוצא כמובן קצת פחות

חן בר יוסף:  יש עלויות על פי הבאר עד שמגיעים אליו, אבל סדר גודל של 12

חן בר יוסף: 5%

חן בר יוסף:  מס חברות רגיל – 23% ומס רווחי משאבי הטבע, שזה המס שהקרן אחראית עליו, בעצם בין 20% ל-46

חן בר יוסף: 8% תלוי במאגר, תלוי במצב שלו

חן בר יוסף:  נכון להיום אנחנו מקבלים בעצם ממאגר תמר את התמלוגים של מס רווחי משאבי הטבע

חן בר יוסף:       סך הכול ההכנסות רק מתמלוגים – בסוף שני המיסים האחרים והם באמת של רשות המיסים, אז אנחנו נדבר מה שנקרא על עולמנו הצר

חן בר יוסף:  הוא אמנם צר אבל הוא הגיע למעל 10

חן בר יוסף: 7 מיליארד שקלים בין 2004 ל-2022

חן בר יוסף:  כמו שאתם רואים, הגידול הוא מאוד אינטנסיבי גם בהכנסות האלה, בין השאר באמת בגלל הרחבת ההפקה והרחבת הייצוא שנתנו לנו בעצם הכנסות הרבה יותר גדולות עם העלייה בגידול

חן בר יוסף:  אנחנו היום כמו שאמרנו, ב-BCM22 שמופקים בישראל ומכולם אנחנו מקבלים את התמלוגים שמגיע לנו

חן בר יוסף:  תמלוגים, דרך אגב, לא מחכים לא לכיסוי הוצאות ולא לדברים אחרים

חן בר יוסף:  הם מגיעים בעצם מהגז הראשון

חן בר יוסף:       סך הכול הכנסות המדינה, כמו שהזכיר המנכ"ל, 20 מיליארד שקלים מתוכם באמת 10

חן בר יוסף: 7 זה התמלוגים ו-2 מיליארד זה דרך הקרן

חן בר יוסף:  הצד של הקרן הולך לגדול משמעותית כי פעם אחת כשמכסים באמת את ההוצאה הראשונית, כל אחד לפי הפקטור שלו, אז בעצם מתחילים לראות יותר ויותר הכנסות לקרן, אז הקרן בעצם אמורה לגדול יותר ויותר בשנים הקרובות, ועוד 7 מיליארד שקלים מס הכנסה, מס חברות

חן בר יוסף:  חברות כנראה לא מפסידות, אז יש גם למדינה הכנסות מהדבר הזה

חן בר יוסף:       מה צפוי עתידית מבחינת הכנסות? אני רגע אגיד, הגרף הימני הוא במיליארדי דולרים והגרף השמאלי הוא בשקלים

חן בר יוסף:  הקרן ב-2050 תחזיק סדר גודל של בין 42 ל-49 מיליארד דולר

חן בר יוסף:  זה מה שהיא תחזיק כקרן

חן בר יוסף:  אם אני מבין נכון, התזרים לממשלה הוא הריבית על הקרן

חן בר יוסף:  הוא התזרים שהממשלה יכולה לעשות בו שימוש

חן בר יוסף:  הריבית הזאת צפויה להגיע לסדר גודל של 4

חן בר יוסף: 5 מיליארד שקלים בשנה

חן בר יוסף:  זה רק הריבית

חן בר יוסף:  חוץ מזה יש לנו את מס החברות והתמלוגים

חן בר יוסף:  כל מיני ירידות שאנחנו רואים פה למעלה זה בגין כל מיני השקעות שהולכות להתבצע, אבל בסוף סדר גודל של בין 4 ל-7 מיליארד שקלים הכנסה שנתית שוטפת שהמדינה תוכל ליהנות ממנה רק בגין המאגרים שאנחנו מכירים היום

חן בר יוסף:  אנחנו לא מדברים לא על מה שנגלה דרך ההליך הרביעי, לא חברות אחרות שלא נכנסו פה

חן בר יוסף:  זה ההכנסות הצפויות למדינה ברמה השנתית ביחד עם קרן שקיימת לנו לדורי דורות של 42 עד 49 מיליארד דולר

חן בר יוסף:       עוד תועלת שהמשק הישראלי ראה מהגז הטבעי בשנים האחרונות והרבה דובר על זה - מחירי הגז הטבעי בישראל מאוד יקרים, לא כמו באירופה, לא כמו בכל מיני מקומות אחרים

חן בר יוסף:  היו שנים שבמדינות שבהן יש שוק גז טבעי מפותח, אז המחיר למשק הישראלי שחי על הסכמים ארוכי טווח היו בחלק מהשנים קצת יותר גבוהים, אבל זה היה נכון הרבה פעמים לעסקאות ספוט מאוד נקודתיות ואם היית בודק ממוצע שנתי זה לא בהכרח היה המצב

חן בר יוסף:  אנחנו בוודאות יכולים להגיד שאחרי הטלטלה העצומה שחוותה אירופה ולמעשה חווה כל העולם, המשק הישראלי רק בשנתיים וחצי-שלוש האחרונות הרוויח פה מאוד מאוד מההסכמים ארוכי הטווח

חן בר יוסף:  העובדה שלפעמים בהסכם כזה אתה משלם קצת יותר מאיזה מצב זמני שמישהו עשה שני דולר פחות, לפחות לא שילמנו 50 דולר ל-MMBTU ונשארנו במחירים היותר שפויים

חן בר יוסף:  אתמול פרסמה רשות הגז הטבעי את המחירים הממוצעים בישראל

חן בר יוסף:  סך הכול באמת מחירי גז טובים מאוד

חן בר יוסף:       קובי, אתה רוצה לסכם?     

קובי בליטשטיין: גראזי, רוצה להוסיף משהו?     

משה גראזי: לא בשלב זה

משה גראזי:  אם יש שאלות, נשמח לענות

לימור סון הר-מלך: מצוין

לימור סון הר-מלך:  טוב, אז קודם כל תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  האמת שזה היה אופטימי

לימור סון הר-מלך:  היה הרבה דברים טובים

ישראל כץ: ארץ זבת חלב ודבש וגז

לימור סון הר-מלך: הממ"מ, יש לכם שאלות?      

נעם בוטוש: כן

נעם בוטוש:  דיברתם על האפשרות במקרה חירום לעצור ייצוא של גז טבעי

נעם בוטוש:  במידה ותהיה הנזלה במתקן הנזלה צף, מי יפקח על כל הכמויות? זה יהיה חיבור ישיר ממאגר למתקן הנזלה צף או שיהיה איפשהו את המדינה שמפקחת בדרך על כל העניין?      

חן בר יוסף: זה יחסית פשוט

חן בר יוסף:  אם חלילה אנחנו באירוע חירום ואני יודע שהיה מתקן מפיק והגז לא זרם פנימה, אז אני מבין שמישהו לא מזרים

נעם בוטוש: תהיה בקרה על המתקן?     

חן בר יוסף: יהיו בקרות על המתקן קודם כל בהגדרה, כי כל מתקן כזה הוא גם תחת רגולציה סביבתית, גם תחת רגולציה בטיחותית שלנו

חן בר יוסף:  לגבי מדידות כמובן שנשים שם מדדים ומדידות

חן בר יוסף:  נדע בדיוק גם לצרכי מס, גם לצרכי תמלוג, לכל דבר ועניין

חן בר יוסף:  האם לי יש כפתור שבו אני לוחץ ומפסיק או מתחיל אסדה? התשובה לא

חן בר יוסף:  ההנחה היא שחברות שפעילות במשק הישראלי בטח בסדר גודל הזה וכפופות לחוק הישראלי ואם חלילה נצטרך להפעיל את סעיף 33 לחוק, שזה הסעיף שבעצם אומר, תפסיק מה שאתה עושה ותיתן את הגז למי שהשר אומר, כנראה שיהיה לנו בקרה על זה, אחרת אנחנו פשוט בהפרת חוק פרועה

חן בר יוסף:  לא נראה לנו שאנחנו הולכים להיות שם

חן בר יוסף:  לא יהיה לנו כפתור כרגולטור שמכוון צינורות

שגיא גנות-שחר: חשוב לציין שהגז שיגיע למתקן הנזלה צף אם יוקם, יעבור קודם דרך אסדת לווייתן הקיימת, ויעבור שם טיפול ורק אחרי זה ייצא למתקן ההנזלה, זאת אומרת הבקרה שיש לנו על אסדת לווייתן הקיימת בעיינה עומדת

קריאה: היום ייצוא למצרים זה דרך נתג"ז ואפשר לעצור אותו

חן בר יוסף: אתה מניח איזושהי הנחת עבודה של התפרעות

חן בר יוסף:  אני לא מניח אותה

לימור סון הר-מלך: בהמשך לשאלה שלו, מאגרי אחסון, אנחנו יודעים שיש דבר כזה של גז באירופה, ופה נעשה איזשהו פיילוט, אני הבנתי

לימור סון הר-מלך:  איזה זה עומד?     

קובי בליטשטיין: אנחנו בהנחיית השר יוצאים לשני פיילוטים, לא אחד

קובי בליטשטיין:  אחד, לבדוק אחסנה במאגר תת ימי שנקרא ים תטיס, הוא היה בעבר זה, ואנחנו בודקים אפשרות לאחסן בתוכו

ישראל כץ: טכנולוגיה קיימת בעולם ואנחנו רוצים מכל הסיבות, א', אבטחה

ישראל כץ:  נגיד שמשביתים את האסדות, אז ים תטיס ועוד אזור ליד ערד יכולים לתת שבועיים אספקה למשק הישראלי

ישראל כץ:  זה שינוי דרמטי שגם ימנע שימוש מיידי בסולר, בפחם וכו'

ישראל כץ:  גם כלכלית וגם כמובן מבחינה ביטחונית של ביטחון אנרגטי

ישראל כץ:  כרגע מקדמים שני פיילוטים בתחומים האלה

ישראל כץ:      הפיילוט השני הוא במאגר גז יבשתי בראש זוהר על יד ערד

ישראל כץ:  מזכיר לך שבעבר היה שם גז

ישראל כץ:  העיר ערד הייתה מחוברת למאגר הזה

ישראל כץ:  המאגר התרוקן ועכשיו אנחנו בודקים אפשרות להכניס פנימה גז, והוא יהיה מאגר הגז החירום השני

לימור סון הר-מלך: מצוין

נעם בוטוש: עוד שתי שאלות

נעם בוטוש:  יש הערכות של חברות הגז כמה עוד גז נשאר במאגרים? יש הערכה עדכנית של המשרד כמה גז קיים בכל מאגר?     

ישראל כץ: זה כמו בטירונות שבסוף כשכולם כבר עייפים, אז חייל אחד מרים את היד כי המפקד אומר, עוד שעתיים יהיה כאן עוד מסדר, ואז הוא מרים את היד ושואל, עם קיטבג או בלי קיטבג? פחות או יותר, אז עכשיו נתחיל לנתח? הנתון הזה הוא נתון שיש כלפיו הערכות

ישראל כץ:  הוא ייבדק לפני כל קבלת החלטה שאנחנו צריכים לקבל

ישראל כץ:  הוא הבסיס לקבלת ההחלטות בין השאר, וזה מה שהוועדה הזאת עושה כרגע, חלק מהבדיקה

ישראל כץ:  כל אחד לפי האינטרס נותן גם נתונים

נעם בוטוש: בגלל זה שאלתי האם למדינה יש - - -      

ישראל כץ: בסוף זה אומדנים אבל הם ייעשו בצורה הכי ריאלית שאפשר בתום התהליך הזה

נעם בוטוש: מי יהיו הנציגים בוועדה? מאיזה משרדים יהיו נציגים?     

קובי בליטשטיין: יש את ההרכב הקודם שאני מניח שזה יהיה די דומה

קובי בליטשטיין:  המשמעות הגדולה והעיקרית היא כל הנושא של השימוע לציבור

קובי בליטשטיין:  אנחנו רוצים שהציבור ישמיע את דבריו, לכן לקח כל כך הרבה זמן בפעם הקודמת

קובי בליטשטיין:  אנחנו מחפשים עכשיו תהליכים שזה יהיה יותר קצר, יותר יעיל

קובי בליטשטיין:  אנחנו נפרסם בקרוב את כל הנושא הזה גם של הרכב הוועדה וגם של לוחות הזמנים על מנת שנעמוד בסופו של דבר בהחלטת הממשלה או כמו שכבוד היושבת-ראש אמרה, לעמוד ביעד שאנחנו נדרשים אליו לאור החוק וההחלטה

לימור סון הר-מלך: יש פער בין היעדים שדובר עליהם, על חיבור של צרכנים בישראל לרשת החלוקה

לימור סון הר-מלך:  דיברו על 450 ואנחנו יודעים שנכון ליוני 2022 מדובר ב-132 צרכנים קטנים, אז מה החסמים?      

קובי בליטשטיין: טוב, קודם כל זה פער שהשר עוסק בו אישית

קובי בליטשטיין:  השר מרבה בביקורים ברשויות מקומיות ואין רשות מקומית כמעט שלא נדרשת לעניין הזה ומבקשת להתחבר לרשת החלוקה של הגז

קובי בליטשטיין:  הגענו גם להסכם עם משרד האוצר על תמיכה של 300 מיליון שקל על מנת לאפשר פתרונות של חיבור בגז טבעי לעסקים

קובי בליטשטיין:  בזכות רשות הגז גם אנחנו הצלחנו להגדיל את הטווח של מה שנקרא לקוח קרוב לרשת הגז על מנת שנוכל להכניס אותו ולחבר אותו

קובי בליטשטיין:  באופן עקרוני אנחנו כרגע נוקטים במדיניות של אנחנו מגיעים לכל אזור

קובי בליטשטיין:  אנחנו יוזמים וניזום פגישות עם יצרנים וכאלה שמבקשים להתחבר לרשת הגז על מנת שבאופן יזום נדריך אותם ונראה איך אנחנו מחברים אותם לרשת הגז ומרחיבים את רשת ההולכה

קובי בליטשטיין:      משה, אתה רוצה להרחיב בזה?      

משה גראזי: כן, אני רוצה לומר מספר פעולות שעשינו

לימור סון הר-מלך: רק תציג את עצמך לפרוטוקול

משה גראזי: משה גראזי, מנהל רשות הגז הטבעי

משה גראזי:  במקטע של החלוקה עשינו מספר פעולות: תיקוני חקיקה, כמו שהמנכ"ל אמר, שיאפשרו חיבור של צרכנים שסמוכים לרשת

משה גראזי:  למעשה בהליך שהוא מהיר צרכנים שמרוחקים מהרשת עד 10 ק"מ, לא יידרש לעשות תוכנית סטטוטורית

משה גראזי:  אחת הטענות של החברות, שזה הליך שיכול לקחת בין שנה לשנתיים

משה גראזי:  מדובר פה בהליך שאמור להתמצות במספר שבועות

משה גראזי:  דבר שני, מענקי הסבה לתעשייה ובכלל לצרכנים, 50 מיליון שקל ל-2022–2023 כדי שהצרכנים יוכלו להסב את המערכות שלהם לגז טבעי

משה גראזי:  פעולה נוספת שעשינו זה שתי תוכניות, אחת עם משרד הבריאות ואחת עם משרד הביטחון לחבר בתי חולים

לימור סון הר-מלך: יש לנו כמה כאלה שהם מאתגרים

ישראל כץ: היה כאן מחדל עצום

ישראל כץ:  מעצמת גז שהיא לא מחברת לגז את המוסדות הציבוריים כמו בתי חולים, מפעלים

ישראל כץ:  80% לא היו מחוברים

ישראל כץ:  המצב הזה לא כביל

ישראל כץ:  היו שישה זכיינים או יש

ישראל כץ:  כל אחד היה צריך לחבר באזור שלו וזה המכרז, והם לא עשו

ישראל כץ:  הם חיברו את מי שקרוב ומי שגדול ולא חיברו את מי שקטן ומי שרחוק

לימור סון הר-מלך: האירוע בנמל חיפה

ישראל כץ: ודאי

ישראל כץ:  לא יכול להיות מצב כזה עקב כל מיני דברים

ישראל כץ:  אלה השינויים שאנחנו מבצעים כדי לצמצם, כולל עבודה פרטנית מול רשויות מקומיות, מול גורמים

ישראל כץ:  עבודה משותפת, תביאו את מי שצריך

קריאה: מה לגבי משקי בית בעתיד?     

ישראל כץ: שכונות מגורים שניתן לחבר אותן זה דבר מצוין

ישראל כץ:  יש 18 שכונות שהכריזו עליהן בתור פיילוט שהוא לא מומש, כן מומש

ישראל כץ:  יש עלות מסוימת של חיבור הבתים עצמם

ישראל כץ:  כל הדברים האלה מחייבים פתרונות

ישראל כץ:  מי שרוצה בשכונות החדשות להתחבר למערך הגז הטבעי, זה דבר שצריכים לאפשר לו את זה, וגם לבדוק אפשרויות

ישראל כץ:  למשל, היינו בחדרה

ישראל כץ:  מדובר על שכונה חדשה

ישראל כץ:  אמרנו, יפעלו מולם כדי לוודא את החיבור

ישראל כץ:  היינו בנתניה, צריך למתוח עוד צינור גז כדי לאפשר לבית החולים לניאדו ולעוד איזה מפעל, ועוד מפעלים כדי להתחבר

ישראל כץ:  בית החולים הדסה, חיבור חלקי, ועוד דברים כאלה

ישראל כץ:  גם באיכילוב

ישראל כץ:  צריך מתקן שיאפשר

קריאה: גם הכנסת שוקלת

לימור סון הר-מלך: הכנסת, כן

ישראל כץ: כן, אני יודע, ועדת הכלכלה עסקה בזה

ישראל כץ:  אני עוסק בזה וטוב מאוד שמכל כיוון יבואו ויבדקו כל הזמן אכן מה קורה בפועל

ישראל כץ:  אנחנו ביקשנו להסמיך את נתג"ז לעשות את זה במקום החברות אם הן לא עושות

ישראל כץ:  זה כבר קרה, קובי? מה הוחלט?     

קריאה: החקיקה עברה

קריאה: בוועדת הכלכלה

ישראל כץ: אנחנו יזמנו פשוט כדי שאפשר יהיה לבצע את זה אם הם לא מבצעים את מה שהם התחייבו, אבל חייבים לצמצם את הפער

לימור סון הר-מלך: אני חייבת לשאול בעניין הזה על החיבור לאיו"ש

ישראל כץ: אנחנו החלטנו על הקמת ועדה

ישראל כץ:  היא כבר מתכנסת?      

קובי בליטשטיין: אנחנו רוצים להביא את הגז הטבעי גם לאיו"ש

קובי בליטשטיין:  אנחנו רוצים גם בתחומי אנרגיות מתחדשות אחרות להגיע ליו"ש

קובי בליטשטיין:  יש החלטת ממשלה לדבר הזה

ישראל כץ: דיברנו לפני מספר שבועות

קובי בליטשטיין: אני יכול להגיד לך שכבר נעשה דיון ראשון עם המינהל האזרחי

לימור סון הר-מלך: אמרו לנו שיש איזשהו תיקון בחוק שצריך להיות

ישראל כץ: זה אביחי בוארון

ישראל כץ:  הוא פורמליסט

ישראל כץ:  אנחנו אנשים פרקטיים

ישראל כץ:  ישבנו איתו

ישראל כץ:  אנחנו רוצים באופן פרקטי עם המינהל האזרחי וכו' להביא אותם למצב שמאפשרים לפרוק את הסולר, מאפשרים לעשות את הדברים האחרים

ישראל כץ:  יש שם מרחבים עצומים

ישראל כץ:  יש את כל הפוטנציאל לעניין הזה

ישראל כץ:  הוקמה ועדה בראשות מנכ"ל משרד האנרגיה והתשתיות עם נציגות לכל הגורמים, שצריכה להתכנס ולהביא את ההמלצות שלה

קובי בליטשטיין: עשינו דיון ראשון עם המינהל האזרחי שהוא למעשה הגורם שצריך לאשר ולדחוף

ישראל כץ: החוק הקיים לא מונע

לימור סון הר-מלך: זה משהו שלדעתך יצליח?     

קובי בליטשטיין: אני חושב שכן

קובי בליטשטיין:  אתה רוצה להרחיב?     

משה גראזי: רק להשלים את מה ששאלת על החלוקה כי זה עולה באמת בהרבה דיונים

ישראל כץ: הראו לי תמונות שהפלסטינים כבר מניחים לוחות סולאריים באזורים שלהם

ישראל כץ:  גם הם משיגים אותנו, כלומר אנחנו בפיגור

לימור סון הר-מלך: לא, יש שם העדפה מתקנת

משה גראזי: יש כמה פרויקטים שמתחילים לצאת בדרך בעיקר לפריפריה, גם פרויקט לקריית שמונה, ביצוע, גם לעמק המעיינות, גליל מערבי, מרום הגליל, בעיקר לפריפריה שהגז לא מגיע

משה גראזי:  גם תוכנית משולבת לחיבור עשרה בסיסי צה"ל

משה גראזי:  חיבור בסיס אורים חובר לאחרונה ויתחיל לצרוך גז

משה גראזי:       לגבי יו"ש, אז המצב הוא כזה: אחד, אפשר להנגיש את הגז הטבעי בגט"ד, במשאיות שמובילות גז טבעי דחוס

משה גראזי:  זה פעולה שעשינו יחד עם המינהל האזרחי שאימץ בעצם את הצו אלוף שאפשר יהיה להנגיש

משה גראזי:  לגבי תשתית גז טבעי פיזית, זה חקיקה שהמינהל האזרחי צריך לקדם

משה גראזי:  בינתיים מה שעשינו בהנחיית השר, ביקשנו מנתג"ז להתחיל הליכי תכנון למקומות שראינו שיש פוטנציאל על ציר 5 לכיוון שומרון, ברקן וגם לכיוון מישור אדומים, שם אנחנו מזהים שיש פוטנציאל של צריכה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

ישראל כץ: גם במגזר החקלאי יש חממות ולולים שלא חוברו, נתקלנו בזה, ואנחנו פועלים לייצר את האפשרות לתת להם את האפשרות להתחבר

ישראל כץ:  להצטייד ברואה חשבון ועורך דין כדי להתמודד עם העובדה שלא חיברו, אני מעדיף עורכי דין ורואי חשבון מובטלים בהקשר הזה, וחקלאי שיכול לחבר את עצמו לגז הטבעי

ישראל כץ:  אגב, יש לזה משמעות גם מבחינת ניקיון האוויר, גם מבחינת העלות, מכל הבחינות האחרות

ישראל כץ:  אנחנו פועלים כאן בעניין הזה

ישראל כץ:  ישבנו גם עם משרד החקלאות כדי להכניס אותם לתוך הדבר הזה

עמי צדיק: לגבי ההסבה של הפחמיות, זה מתעכב, היה אמור - - -      

ישראל כץ: לא צריך להתעכב

ישראל כץ:  אנחנו מאיצים את זה, מזרזים את זה

עמי צדיק: בדוח האחרון של חברת החשמל נכתב שדירקטוריון החברה הנחה את החברה להשהות את הנושא הזה עד לקבלת הנחיות מכם

ישראל כץ: הראשונה עומדת להיפתח באשקלון בקרוב מאוד, המוסבת, ועובדים גם כל השאר

עמי צדיק: וחדרה?     

קובי בליטשטיין: תוכנית הסבת הפחמיות, היה לה לו"ז

קובי בליטשטיין:  חברת החשמל ביוזמתה באה ורצתה להאיץ את הפיתוח של ההסבות

עמי צדיק: זה היה אמור להיות ביוני 2022

ישראל כץ: חברת הגז קיבלה הנחיה לעשות אחת ולהמתין ולראות איך זה עובד בשביל להתחיל את הדברים האחרים

ישראל כץ:  אני משוכנע שאפשר להסב תחנות לגז כמו בכל העולם, לכן ביטלתי את ההנחיה הזאת של הדירוגיות וכרגע צריך - - -      

קובי בליטשטיין: אנחנו כרגע דוחפים את הנושא הזה של הסבת הפחמיות

קובי בליטשטיין:  הראשונה אמורה ממש בחודש זה להיות כבר מודלקת

קובי בליטשטיין:  זאת תהיה טורבינה באשקלון

ישראל כץ: היה פיגור בעניין, בלי ספק

עמי צדיק: היה פיגור

עמי צדיק:  לגבי המכירה של אשכול אתם מעורבים בכל מה שקורה עכשיו?     

ישראל כץ: אני לא

עמי צדיק: זה רק חברת החשמל

ישראל כץ: זה הליך פורמלי של חברת החשמל

קובי בליטשטיין: מי שעוסק בדבר הזה זה ועדת המכרזים של חברת חשמל, והיא מנוטרת כמו שהחוק מחייב על ידי משרד האוצר ורשות החשמל

קריאה: יש כבר אומדנים למה יהיה השפעה של המכירה על תעריף החשמל?     

ישראל כץ: אנחנו שואפים להוזיל, אבל אנחנו נראה לפי הנתונים איך נוכל לעשות את זה

ישראל כץ:  ודאי שאחת הכוונות היא להוריד את תעריף החשמל

קריאה: זה יכול להיות כבר בעדכון שוטף השנה או שזה ימתין לשנה הבאה?     

ישראל כץ: אנחנו תמיד שואפים לעשות דברים ולעשות אותם כמה שיותר מהר, בעיקרון, דברים שיש להם תועלת, זאת המגמה, גם ביחד עם ראש הממשלה ועם שר האוצר

עמי צדיק: כל השאלות יהיו בשבוע הבא בוועדת הכלכלה, אבל כבר נקדים - - -      

ישראל כץ: זהו, עשיתם דיון מעבר לקרן הזאת

עמי צדיק: לא, זה קשור

לימור סון הר-מלך: יש פה צוות ממ"מ רציני

עמי צדיק: הפסקות החשמל, הקמתם איזה ועדה להסקת מסקנות עם כל מה שהיה לפני שבועיים?     

קובי בליטשטיין: זה אני מציע בוועדה הבאה נדון בדבר הזה

ישראל כץ: זה לא קשור ליכולת ייצור וזה לא קשור לעובדה הברורה שאם לא נעשה את מה שצריך ואנחנו נעשה, יהיה מחסור בעוד כמה שנים

ישראל כץ:  זה כשל נקודתי

ישראל כץ:  זה דבר שבין הגופים שהוקמו

עמי צדיק: השלה אם יש הפקת לקחים?     

ישראל כץ: הופקו כבר שבוע אחרי זה לקחים וההנחיות ניתנו וכו'

ישראל כץ:  היום הזה הוא הפך ליום שכל אחד משתמש בו

ישראל כץ:  א', לא טוב שהוא היה, אבל כל אחד משתמש בו לצרכיו

ישראל כץ:  אחד רוצה להוכיח דרך זה כך, אחד רוצה להוכיח דרך זה דבר הפוך, אבל טופל וצריך לטפל

ישראל כץ:  ברור לחלוטין שאם לא היינו מעבירים בממשלה החלטה על הקמת עוד תחנות כוח והרחבה, ועניין רידינג אם הוא לא יטופל, יהיה מחסור ודאי בתוך כמה שנים

ישראל כץ:  ברור לחלוטין שצריך לשפר את רשת ההולכה

ישראל כץ:  אנחנו הולכים עכשיו לאשר ממש תוכנית של מעל 18 מיליארד שקלים להשקעה ברשת ההולכה של חברת חשמל

ישראל כץ:  ברור שצריך לחבר את החלוקה גם כן בשקעה של עשרות מיליארדי שקלים כדי לאפשר

ישראל כץ:  כל הנדבכים של נושא החשמל, האנרגיה, הם כולם צריכים להיות מטופלים, מקודמים ומבוצעים

ישראל כץ:  אני לא ארחיב, אבל הרפורמה בחברת חשמל, בשל ההישגים הברורים שלה ובתחום תחנות הכוח הפרטיות וכו', החלישה את חברת החשמל מבחינת היכולות הפנימית שלה

ישראל כץ:  זמן הטיפול בתקלות התארך פי שניים מאז הרפורמה

ישראל כץ:  זה שורה תחתונה נוראית, אגב

עמי צדיק: למה זה קרה, יש פחות עובדים?     

ישראל כץ: כי החלישו

ישראל כץ:  תפסו את הטרף הזה שנקרא חברת חשמל

ישראל כץ:  מאחר ואני מפצח המונופולים הגדול בתולדות המדינה עדיין, בנמלים, והשמיים הפתוחים, ברכבות, בתחבורה הציבורית ואגד, שאני פוגש חברי אגד עכשיו ואומרים לי, צדקת בוויכוח איתנו, כל אחד קיבל 2

ישראל כץ: 7 מיליון שקל נטו לכיס אחרי שמכרנו חצי חברה, זאת אומרת הפרטתי, עשיתי תחרות

ישראל כץ:  חברת חשמל

ישראל כץ:  הרפורמות צריכות להיות תחרות הוגנת

ישראל כץ:  התחרות ההוגנת, אני העמקתי רציפים בנתיבים הקיימים, דאגתי שיהיה להם מנופים לטפל באוניות ענק ועשיתי מול תחרות בלתי מוגבלת בחיפה ובאשדוד

ישראל כץ:  אותו דבר במיקור חוץ ברכבת על הציוד החשמלי, אותו דבר שמיים פתוחים

ישראל כץ:  חיזקתי את החברות הישראליות עם תנאים הוגנים ופתחתי תחרות בכל העולם וראינו מה קרה עם המחירים

ישראל כץ:  בחברת חשמל חלק נעשה נכון וחלק מחייב תגבור ושיפור

ישראל כץ:  המונופולים לצד היעדר תחרות, היה להם יכולת היסטורית של עשיית דברים

ישראל כץ:  הטיפול בנושא החשמל היה ברמה גבוהה בישראל

ישראל כץ:  תיקנו את הדבר התחרותי אבל החלישו את הדבר הפנימי

ישראל כץ:  צריך לטפל

ישראל כץ:  אם אין לי כוח אדם בחברת חשמל לטמון את כל קווי המתח הגבוה שאנחנו אישרנו על חשבוננו מהתקציב שמעבירה רשות החשמל, בהיקפים עצומים, לטמון בכל רשות מקומית

ישראל כץ:  אם אין כוח אדם, אז מה שווה לי כל הדבר הזה? צריך למצוא פתרונות

עמי צדיק: לגבי הולכה, בעבר הוקצו כספים אבל הוצאו לדברים אחרים, לא להולכה

עמי צדיק:  רק בשנים האחרונות יש עלייה בהשקעות בקווי הולכה

ישראל כץ: אל תחשוד בי שאני מרחם על מונופולים

ישראל כץ:  אני רוצה תחרות אבל היא צריכה להיות נכונה

ישראל כץ:      מה שקרה ברשות הדואר, עוד דוגמה לתחרות לא נכונה, לרפורמה לא נכונה, מדוע? כי במקום לחזק את רשות הדואר ולפתוח לתחרות מול כולם, פשוט החלישו אותה והטילו עליה מגבלות

ישראל כץ:  כשר התחבורה לשעבר, מאחר ונהוג לשלוח רישיונות נהיגה דרך הדואר, פשוט הרישיונות לא הגיעו, אז אני יודע שהדואר לא עבד

ישראל כץ:  ספק אם הוא עדיין עובד

ישראל כץ:  האידיאולוגיה של הפרטה, שאני האחרון שחשוד בזה שאני נגדה, היא צריכה להיות מלווה בבניית כלים מתאימים

ישראל כץ:  כשהפריטו את אל על זה לא יצר תחרות עד שהבאתי את השמיים הפתוחים

ישראל כץ:  כשהפריטו את רשתות השיווק הישראליות מההסתדרות, זה לא יצר תחרות

ישראל כץ:  עד היום על המדפים, עוד ויסוצקי שעכשיו הולכים להכריז עליו כמונופול, הוא מייבא 80% מהתה והפער מחו"ל זה 600%

ישראל כץ:      חברת חשמל, צריך לוודא שהיא הקלה את יכולת הביצוע בתחומים שהיא נשארה אחראית עליהם, תוך שמירת התחרות מול גורמים אחרים, והרבה משאלות שנשאלו כאן, התשובה תלויה ביכולת

עמי צדיק: בהולכה גם תהיה תחרות או שזה רק הם וזהו?     

ישראל כץ: הרפורמה קבעה את התחומים

ישראל כץ:  אני בא לשנות אותה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה, כבוד השר

לינור דויטש: אני מבקשת זכות דיבור

לינור דויטש:  השר, עד שהוא מגיע לכנסת, זה לא הגיוני שהוא מגיע והוא לא יענה על שאלות

לימור סון הר-מלך: הנציגות שלו תישאר פה

לימור סון הר-מלך:  יש פה את הנציגות שתוכל לענות

לינור דויטש: השר, אנחנו לא מצליחים להיפגש איתו

לינור דויטש:  אנחנו לא מקבלים מענה, לא מהמנכ"ל שלו ולא מהשר, אז המינימום זה שלפחות בכנסת, בית העם, תיתן מענה לציבור שרוצה לשמוע תשובות לשאלות

לינור דויטש:  עם כל הכבוד לכבוד היו"ר, זה לא הגיוני שהוא קם והולך

ישראל כץ: בוא נאמר, בסוף אני אשם

ישראל כץ:  הבנתי

לינור דויטש: לא אשם, אבל בוא תשב ותשמע מה יש להגיד

לינור דויטש:  במיוחד חיכינו

לינור דויטש:  זה לא הגיוני

ישראל כץ: אני באתי והקדשתי זמן מעל ומעבר

ישראל כץ:  יש עדיין אנשים שיוכלו להשיב

לימור סון הר-מלך: קודם כל אני רוצה להודות לך שהגעת

לימור סון הר-מלך:  אנחנו שומעים שיש הרבה סיבה לאופטימיות

לימור סון הר-מלך:  יש פה חשיבה יצירתית, מאוזנת, רוחבית ומקצועית

לימור סון הר-מלך:  באמת התחושה היא שיש על מי לסמוך

לימור סון הר-מלך:  יש עוד שאלות שאנחנו נשאל אותן

ישראל כץ: אפשר לעשות עוד ישיבה

לימור סון הר-מלך: אנחנו נעשה

לימור סון הר-מלך:  אנחנו נמשיך, אבל אני חושבת שבאמת הדברים שנאמרו פה קודם כל מעידים על זה שהדברים לא נעשים ככה, אלא שבאמת בצורה מאוד מקצועית

לינור דויטש: גם המנכ"ל הולך?      

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לינור דויטש: כבוד היו"ר, אני חושבת שזה לא מכבד את הכנסת שגם השר וגם המנכ"ל ילכו

לינור דויטש:  אנחנו יושבים ומחכים לזכות דיבור

לינור דויטש:  עם כל הכבוד, זה לא המטרה שהשר יבוא ויציג את האג'נדה וילך

לינור דויטש:  זה לא התפקיד של הכנסת

לימור סון הר-מלך: הנושא של הדיון הזה הוא סקירה של שר האנרגיה

לימור סון הר-מלך:  שר האנרגיה הגיע לזמן מאוד מוגבל

לימור סון הר-מלך:  אנחנו ידענו את זה מראש, ויהיה לישיבה הזאת המשך שבו באמת השאלות האלה יישאלו

לימור סון הר-מלך:  אנחנו דיברנו על עוד חודש, חודש וחצי

לימור סון הר-מלך:  לדעתי זה יקרה במושב הבא

לינור דויטש: אוקיי, אז אני רק רוצה להעיר

לינור דויטש:  עם כל הכבוד, כבוד היו"ר, אני בכנסת 14 וחצי שנה

לינור דויטש:  אני יודעת מה זה סקירה של שר, וסקירה של שר זה לא דיון סגור שהוא בא ומרצה, אלא אפשר להגיב

לינור דויטש:  לא יכול להיות ששר שחוסם אותנו, לא נותן לנו להיפגש, לא עונה למכתבים, שגם בכנסת שהתפקיד שלך כיו"ר, עם כל הכבוד, זה לגרום לו לענות לשאלות שיש

לינור דויטש:  זה לא הגיוני שהוא יבוא וירצה ואז ילך

לינור דויטש:  אני מצטערת, זה לחטוא למטרה ולכוונה של הוועדה הזו שהתפקיד שלה הוא לפקח על הממשלה ולא לתת לממשלה לבוא ולהרצות

לינור דויטש:  זה לא התפקיד של הוועדה, אני מצטערת

לינור דויטש:  יש פה חוסר הבנה מהותי

לימור סון הר-מלך: בסדר

לימור סון הר-מלך:  גם לא התפקיד שלך לנהל את הוועדה

לינור דויטש: לא, אבל התפקיד שלי כן להגיד

לימור סון הר-מלך: בסדר, אז אני היו"רית

לינור דויטש: נכון, ואני חושבת שזה בעיה חמורה

לימור סון הר-מלך: שמעתי את דברייך

לימור סון הר-מלך:  זה היה דיון ראשון בתוך סדרה של דיונים

לימור סון הר-מלך:  בשלב הראשון אנחנו רוצים לשמוע סקירה שלו

לימור סון הר-מלך:  יש לנו פה את צוות הממ"מ שהעמיד את השאלות

לימור סון הר-מלך:  זה שלא הגענו אליך - - -     

לינור דויטש: זה לא רק אליי

לינור דויטש:  אף אחד לא שאל פה שאלות

לינור דויטש:  הממ"מ, עמי, אני מעריכה אותו מאוד

לינור דויטש:  עם כל הכבוד, אנחנו חיכינו פה לזכות דיבור

לינור דויטש:  זו הייתה הזדמנות מבחינתנו לממשלה שמתעלמת מפניות הציבור, אז זה לא מצב הגיוני

לינור דויטש:  אני מצטערת, זה לא בסדר

לינור דויטש:  זה הכול חוץ מבסדר

לינור דויטש:  אני מתנצלת מאוד, אני אגיד את הדברים שלא בפניו, אבל זה בעיניי עדיין ממש לא בסדר

לימור סון הר-מלך: אנחנו נשמח לשמוע את הדברים

לימור סון הר-מלך:  בהמשך יהיה עוד דיונים שבהם אתם תקבלו כן תשובות

לימור סון הר-מלך:  דרך אגב, הדברים שלכם נשמעו בהרבה מאוד מקומות

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שאנחנו נותנים להם מקום

לינור דויטש: הטענות שלי אינן אליך

לינור דויטש:  אני חושבת שהוועדה מתנהלת בצורה נהדרת

לינור דויטש:  הטענות שלי הן לשר שקם והלך, וזה שאפשרת לו לקום וללכת בלי לשמוע את דבר הציבור, זה לא מצב תקין בעיניי

לינור דויטש:  אני מבינה, אז פעם הבאה הוא צריך לדעת שהוא לא מגיע להרצאה, לבוא להרצות, אלא הוא בא להתדיין עם אנשים שנמצאים בוועדה

לינור דויטש:  כל הכוח של הוועדה היא בפיקוח על הממשלה, וממשלה שלא נותנת מענה ומתעלמת פנייה אחרי פנייה שלנו, זה לא מצב הגיוני

לימור סון הר-מלך: אני חושבת שכן הוועדה נותנת פה פיקוח מאוד משמעותי

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שאולי מאפשרת פיקוח בצורה שאני חושבת שלא הייתה לפניה

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שגם התשובות שהוועדה הזאת קיבלה והנתונים הם נתונים שלא היו לפני כן

לימור סון הר-מלך:  את פעם ראשונה נמצאת בוועדה ולכן מאוד קשה לי עם הטענות, אבל אני יכולה להבין את הטענה

לינור דויטש: אני אגיד שהצוות שלי נמצא פה באופן מלא

לימור סון הר-מלך: את פעם ראשונה ולכן אני חושבת שהטענה שלך, אם אני מתייחסת אליה נקודתית למקום הזה, היא לא מייצגת את מה שקרה פה מתחילת - - -      

לינור דויטש: אני לא חושבת שהיא מייצגת ולכן אני מופתעת, כי דווקא בגלל כבוד היו"ר שאני יודעת שאת ממש מתנהלת אחרת בדרך כלל, לכן זה מקרה חריג בעיניי והיה לי חשוב להגיב עליו

לימור סון הר-מלך: במקרה הנקודתי הזה אני אומרת, זה דיון ראשון ואני חושבת שהטענות יישמעו והשאלות יישאלו

לימור סון הר-מלך:  עד שלא יהיה להן מענה משמעותי ורציני, אני לא אנוח

לינור דויטש: אני כן ארצה אחר כך להשמיע את הדברים כדי שלפחות נוכל אחר כך לשלוח להם את זה, כי הם לא מוכנים לשבת ולשמוע, אז שלפחות יקבלו את זה ברשתות

לימור סון הר-מלך: בשלב הזה לפחות את יכולה להעביר לנו את השאלות ואנחנו נעביר אותן לשר ונדרוש תשובות, בסדר?     

לינור דויטש: אוקיי, תודה

לימור סון הר-מלך: דרך אגב, את היית הדוברת הבאה

לינור דויטש: מעולה, אז אני אשמח

לינור דויטש:  אני אגיד את הדברים

לינור דויטש:  עו"ד לינור דויטש, שותפה מייסדת ומנכ"לית לובי 99, הלובי הציבורי

לינור דויטש:  לצערי השר קם והלך לפני ששמע את דברינו וזה מאוד מצער אותי כי כפי שאמרתי כבר, אנחנו פונים מפברואר למנכ"ל ואחר כך עוד פעם במאי ועכשיו גם אל השר ישירות, כי אנחנו לא מצליחים לקבל מענה לפניות שלנו

לינור דויטש:  זה בעינינו מצב לא הגיוני שארגון החברה האזרחית היחיד והמרכזי שמתעסק לעומק עם נושא הגז, לא מקבל יחס למכתבים מקצועיים

לינור דויטש:  עזבי, אני בכלל לא מדברת על פנייה לבקשות

לינור דויטש:  התייחסות כלשהי, לכן את אומרת, אני בדרך כלל לא מגיעה אישית

לינור דויטש:  את צודקת, אני הגעתי היום במיוחד בגלל השר, בגלל שהצוות שלי לא מצליח לקבל התייחסות ממשרד האנרגיה, משהו שאנחנו לא מכירים משרי אנרגיה קודמים

לינור דויטש:  אנחנו שמונה שנים עובדים מול שר האנרגיה

לינור דויטש:  מעולם לא קרה לנו דבר כזה, לכן היה לי חשוב להגיע אישית ולכן אני אגיד את הדברים ואני אגיב לדברים שהוא אמר, כי השר לצערי זרק פה כמה הערות ואני כן רוצה להתייחס אליהן לפני שאני אתייחס לדבריי

לינור דויטש:       לפני שאני אדבר על ייצוא הגז, אני חייבת להגיב על זה שהוא אמר שזה התנגדות, התנגדו להוצאת הגז מהאדמה

לינור דויטש:  מדובר בספין סול

לינור דויטש:  הקרב שנערך היה על גובה התמלוגים שישלמו חברות הגז לציבור, ופה אני מצטערת, צדקנו, כי הם התגאו פה בהכנסות של 20 מיליארד שקל

לינור דויטש:  אני מזכירה שהצפי שהוצג פה בכנסת לפני עשור היה 14 מיליארד דולר

לימור סון הר-מלך: יש לכם דף עמדה?     

לינור דויטש: יש לנו נייר עמדה, הגשנו אותו

לינור דויטש:  רק שנייה אני עונה למה שהוא אמר ואז אני אתייחס לנייר העמדה

לינור דויטש:  אני מזכירה שהצפי שהוצג פה בכנסת לפני עשור היה 14 מיליארד דולר עד 2022, שזה אומר מעל 55 מיליארד שקלים, פי 2

לינור דויטש: 5 ממה שהתקבל בפועל, וזה נטו בגלל הכניעה ללחצים של תשובה וחבריו

לינור דויטש:  כמו כן אני אומר, בקרן העושר עליה את מפקחת היו אמורים להיות היום 4 מיליארד דולר, כשיש בפועל 2 מיליארד שקלים שחלק גדול זה מהתמלוגים שכי"ל שילמה אחרי חוק מיסוי משאבי טבע שסיימנו להעביר, אחרי חמש שנים, אז עם כל הכבוד למה ששמענו פה על כדאיות ההשקעות של חברות הגז והאינטרסים שלהם, הניסיון מלמד שחברות הגז יודעות טוב מאוד לדאוג לעצמן, ואני ממש מקווה שמשרד האנרגיה יתרכז בלדאוג לאינטרסים של הציבור שהוא הבעלים של המשאבים האלה, ופחות לשורת הכדאיות של חברות הגז

לינור דויטש:      סוגיית ייצוא הגז, אני רוצה להבהיר פה בכוכבית, היא סוגיה של יוקר מחיה שנוגעת לכל אזרח בישראל

לינור דויטש:  היא משפיעה ישירות על מחיר החשמל שמתגלגל להוצאות של משקי הבית ישירות וגם בעקיפין מייקר את הייצור של התעשייה, מה שמתגלגל לנו ביוקר מחיה עקיפי, לכן זה רלוונטי לכל אזרח בישראל

לינור דויטש:       יש לי שלוש נקודות להתייחס בנייר העמדה וגם לדבריו

לינור דויטש:  אחד, מועד הקמת הוועדה

לינור דויטש:  אנחנו מדברים פה על הקמת ועדה, צמח 3 שתקבע את מדיניות הגז בשנים הקודמות

לינור דויטש:  הצמח הראשון, כאמור, היה 2013, השני 2018 והבאה אמורה לקום כבר ב-2023

לינור דויטש:  הוועדה עבדה כל 2018, הגישה המלצותיה בדצמבר 2018 ואושרה - - -      

לימור סון הר-מלך: אני הבנתי שזה 2024

לינור דויטש: זה נכון שהיא אושרה בינואר 2019 בהחלטת ממשלה, אבל הוועדה הלכה למעשה עבדה כל השנה קודם

לינור דויטש:  נגיד שהכי מאוחר זה ינואר 2024, זה בכל מקרה לא 2025 שעלה פה, ואנחנו חושבים שצריך לקרות הרבה קודם

לינור דויטש:  לא רק אנחנו

לינור דויטש:  לצערי השר הביע פה זלזול בנייר של ראש אגף תקציבים שיצא שבוע שעבר, שקרא להקמה מיידית של ועדת צמח 3 כדי לגבש מדיניות מסודרת של ייצוא כדי להבטיח את הביטחון האנרגטי של מדינת ישראל

לינור דויטש:  צריך להבין שאנחנו רואים את חברות הגז כחברות עובדות בשטח

לינור דויטש:  אנחנו רואים אותן מקדמות חוזים בין-לאומיים לייצוא, אנחנו רואים אותן מקדמות הקמה של מתקן הנזלה

לינור דויטש:  אנחנו רואים את הלחץ שהן מפעילות על מקבלי ההחלטות

לינור דויטש:  אני יכולה להבטיח לך בלי לבדוק, שכנראה איתן השר כבר נפגש למרות שעם לובי 99 הוא לא נפגש, ואני מוכנה שיבדקו אותי בזה

לינור דויטש:       גם לפי הנייר שפרסם אגף תקציבים בשבוע שעבר, וגם לפי נייר הממ"מ שהוציא פה חברנו עמי צדיק, ההערכות נעות שישראל עשויה לעבור להיות תלויה בייבוא בין 15 ל-20 שנה

לינור דויטש:  זה כלום זמן

לינור דויטש:  המשמעות של לעבור להיות תלויה בייבוא זה השלכות כבדות משקל על הכיס של כל אזרח בישראל

לינור דויטש:  זה ייקור משמעותי של מחיר החשמל בישראל

לינור דויטש:       הם כל הזמן דיברו שידברו על המאגרים העתידיים שאנחנו בכלל לא יודעים אם הם קיימים, אבל אנחנו מדברים על זה שצריך להיות מנדט גם על החומרים הקיימים

לינור דויטש:  המנדט של הוועדה השלישית חייב לחול גם על המאגרים הקיימים, ואני אסביר למה

לינור דויטש:  הייצוא משפיע כבר היום על המחירים בשוק

לינור דויטש:  לפני שנה השתתפנו בשימוע של רשות החשמל סביב חוזה חברת חשמל עם תמר

לינור דויטש:  חברת החשמל פנתה ללווייתן ופנתה לכריש-תנין כדי לקבל הצעות מתחרות כדי להוזיל את מחיר החשמל, והיא נענתה בזה שהן לא יכולות להגיש הצעה כי הגז שלהן מיועד לייצוא, למה? כי בייצוא מקבלים יותר כסף

לינור דויטש:  זה משהו שהוא לא הגיוני מבחינתנו שיקרה כי זה משפיע כבר עכשיו על הכיס של האזרחים, לכן הקמת הוועדה צריכה לקרות כבר אתמול

לינור דויטש:  לא לחכות כי המשמעות היא שבפועל העובדות נקבעות בשטח

לינור דויטש:  אנחנו מבקשים מהשר שהלך לצערי אבל אין לי במה אחרת לבקש ממנו, שלמרות הלחצים האגרסיביים שמפעילות חברות הגז והניסיונות לקבוע עובדות בשטח, שלא ייתן אישורי ייצוא נוספים לפני שתיקבע מדיניות מסודרת של ועדת צמח 3

לינור דויטש:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך: טוב, תודה רבה

קריאה: רק אני אדייק

קריאה:  כריש-תנין לא מייצג כלום

לינור דויטש: נכון, הם אמרו שאין להם מספיק

קריאה: בסדר, אבל זה לא קשור לייצוא

לינור דויטש: הם אמרו שאין להם מספיק ולווייתן אמרו שהם מייצאים

לימור סון הר-מלך: הנתונים קצת לא מסתדרים

קריאה: זה נמצא בשימוע של רשות החשמל

לינור דויטש: יש לנו את הכול עם אסמכתאות

לינור דויטש:  אנחנו נשמח להגיש לכבוד היו"ר את הכול עם אסמכתאות

לינור דויטש:  הכול נמצא בשימוע, בפרוטוקול שלו

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:       אמיר, אתה רוצה להתייחס לדברים?      

אמיר פוסטר: כן, בשמחה

אמיר פוסטר:  אמיר פוסטר, מנכ"ל איגוד הגז הטבעי

אמיר פוסטר:  אני קצת משועשע מהטענות בגלל שאם אנחנו מסתכלים כיום על משק הגז הטבעי, אנחנו בעצם רואים את החלום הוורוד ביותר שהיה אפשר לראות אותו מבחינת המדינה, מבחינת מתווה הגז וההצלחה שלו

אמיר פוסטר:  אנחנו רואים 316 מיליארד שקל חיסכון למדינה

אמיר פוסטר:  אנחנו רואים את מחירי הגז הטבעי הכי נמוכים שיש בעולם למעט מדינות שלא מסבסדות את הגז הטבעי, ולפעמים ארצות הברית נמוכה יותר

אמיר פוסטר:  אנחנו רואים ירידה של עשרות אחוזים בפליטות מזהמים

אמיר פוסטר:  אנחנו רואים שישראל מקום שני ב-OECD בעשור האחרון בהורדת פליטות גזי חממה לנפש

אמיר פוסטר:  אנחנו רואים את כל ההתקרבות עם מצרים וירדן

אמיר פוסטר:  אנחנו רואים בעצם שכל הטענות שהיו, של החבר'ה האלה למשל, לובי 99 ושל קבוצה נוספת שהתנגדה למתווה ולגז - - -      

לימור סון הר-מלך: אני רוצה שיהיה לי ודאות שהמשק המקומי לא נפגע

אמיר פוסטר: המשק המקומי בוודאות לא נפגע

אמיר פוסטר:  היה את המקרה שמדברים עליו, שכריש ותנין שכרגע נמצא בהרצה

אמיר פוסטר:  ההרצה שם היא כמובן תגיע לסיום ובסוף הגז שיגיע משם יהיה יציב, אבל חוץ ממקרים כאלה שהם מקרי קיצון שהיו, ומאוד מאוד נקודתיים, יש עודף אספקה למשק הישראלי כל הזמן

לימור סון הר-מלך: יש עודף?     

אמיר פוסטר: עודף באספקת הגז למשק הישראלי

לימור סון הר-מלך: אני קיבלתי נתונים שבעצם יש דיון יום-יומי על הייצוא

אמיר פוסטר: נכון

אמיר פוסטר:  אני אגיד לך מה קורה

אמיר פוסטר:  כל הזמן במאגרים, נגיד בתמר, לווייתן יש כל הזמן גז, ניקח את לווייתן לדוגמה, גז שהוא פנוי, שאין עליו חוזים ארוכי טווח

אמיר פוסטר:  הייתה תקלה נגיד במאגר כריש או משהו כזה, שהיו לקוחות נגיד שהלכו לכריש מלכתחילה כי קיבלו שם מחירי כניסה שהם היו מחירים יותר זולים, אז ברגע שיש תקלה הם פונים למאגרים אחרים ורוצים את אותו מחיר

אמיר פוסטר:  זה לא הגיוני

אמיר פוסטר:  יש חוזים ארוכים ויש מחירי ספוט, זה דבר שידוע

אמיר פוסטר:  אם אנחנו מסתכלים לטווח ארוך, אנחנו רואים גם את הממוצע של המחירים שפורסם היום, זה 4

אמיר פוסטר: 65 ממוצע של מחיר עכשיו, סביב ה-4

אמיר פוסטר: 6–4

אמיר פוסטר: 7 ממוצע

אמיר פוסטר:  זה המחיר הכי זול בעולם

אמיר פוסטר:  זה נקודות קיצון

אמיר פוסטר:      כשמדברים על הרחבת ייצוא, הדבר העיקרי זה באמת הרחבת תשתיות למשק המקומי, שנעשות בעצם במקביל לחוזי ייצוא שמאפשרים את המימון של התשתיות האלה ומאפשרים שיהיה גז ויתירות גם בעשור הבא ואחר כך

אמיר פוסטר:       נקודה שהיא סופר חשובה לעניין הזה – אם מסתכלים מה קרה פה לפני עשור, מדינת ישראל הייתה מדינה שהייתה מודרת מבחינת החברות הבין-לאומיות

אמיר פוסטר:  חברות לא רצו לבוא לפה או בגלל שראו את הבלגאן שהיה פה וחוסר היציבות שהיה פה בפיתוח משק הגז

אמיר פוסטר:  היו חברות שלא הגיעו לפה כי הן פחדו מהעולם הערבי

אמיר פוסטר:  עכשיו חברות לא מפחדות לבוא לפה בגלל מה שהן חושבות שהעולם הערבי מסתכל עלינו חברות מהעולם הערבי רוצות לבוא ולעבוד פה, וכבר פועלות פה

אמיר פוסטר:      הדבר שהחברות שבאות שואלות זה מה עושים עם הגז? הם מבינים שהשוק המקומי מתרחב אבל הוא קטן

אמיר פוסטר:  הם מבינים שגז צריך ללכת לייצוא, ואם אנחנו לא נמשיך עכשיו לגלגל את הדבר הזה, אז פשוט לא יבואו לפה ולא נגלה כמויות נוספות שכנראה נמצאות פה

אמיר פוסטר:       אם לפני עשר שנים היינו במקום מאוד רע מבחינת איך שמסכלים עלינו, היום מדינת ישראל היא מופת לפיתוח משק גז טבעי

אמיר פוסטר:  מסתכלים על הקייס סטאדי הישראלי, אליהן מגיעות ממשלות או חברות או איגודים ושואלים איך עשיתם את זה? אני אומר, פשוט כל הזמן פיתחנו, כל הזמן יצרנו עודף תשתיות

אמיר פוסטר:  ברגע שאתה בעודף תשתיות של הפקה, אתה במקום טוב

אמיר פוסטר:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:       חן בר יוסף, אתה רוצה להתייחס לדברים של לובי 99?     

חן בר יוסף: כן, בשני כיוונים

חן בר יוסף:  אחד, אני מברך על הלהט

חן בר יוסף:  חשוב באמת

חן בר יוסף:  בסוף מדובר על ביטחון אנרגטי

חן בר יוסף:  אני חייב להגיד, אני לא מעט שנים במשרד האנרגיה

חן בר יוסף:  שמירת הביטחון האנרגטי של מדינת ישראל, ראיתי כבר כמה וכמה שרים

חן בר יוסף:  זה תמיד הדגל המרכזי של המשרד הזה

חן בר יוסף:  תיכף נדבר על מצב תחרותי ודברים אחרים, אבל להבטיח את הביטחון האנרגטי של ישראל זה קודם כל נר לרגלנו

חן בר יוסף:  אין יום שאנחנו לא קמים בבוקר וזה הדבר הראשון שאנחנו חושבים עליו

חן בר יוסף:       עכשיו רגע לדילמה או לכאורה הקונפליקט שבין ייצוא לבין ביטחון אנרגטי

לימור סון הר-מלך: היה אליכם פניות מצד ארגונים כאלה ואחרים שלא זכו למענה?     

חן בר יוסף: אני צריך לבדוק

לינור דויטש: יש אסמכתאות

לינור דויטש:  לא אתה ספציפית, מנכ"ל המשרד מפברואר ואז תזכורת במאי

לינור דויטש:  הוצאנו לפני שבוע פנייה לשר

לינור דויטש:  גם היא לא נענית

לינור דויטש:  פשוט מתעלמים פעם אחרי פעם ולכן חיכינו לבמה של הכנסת

חן בר יוסף: אתן לך את המייל שלי בסוף הדיון ותשלחי לי ישר

חן בר יוסף:  אשמח לענות

לימור סון הר-מלך: חשוב

חן בר יוסף: בכל מקרה הסיפור של הייצוא, ניסיתי להסביר את זה גם בסקירה שהיא לא הייתה כרונולוגי

חן בר יוסף:  מטרתה הייתה באמת להסביר את הדברים

חן בר יוסף:  בסוף על מנת לקדוח את הבאר הבאה, ושוב, לא מומחה לקידוחים אבל כן אחראים על התחום הזה

חן בר יוסף:  לקדוח את הבאר הבאה אתה צריך X כמויות מובטחות כדי לקדוח אותו

חן בר יוסף:  הקצב של המשק הישראלי, והזכרנו אותו, הוא עולה לאט

חן בר יוסף:  זה בסדר גמור

חן בר יוסף:  הוא עולה יותר מהר מהתחזית, הכול בסדר

חן בר יוסף:  זה עדיין לא הבאר הבאה, בטח לא שתי בארות ביחד, בטח לא פיתוח של צינור שצריך לשתי הבארות האלה

חן בר יוסף:  זה השקעות במיליארדים

חן בר יוסף:       על מנת לאזן, על מנת שלנו יהיה יותר גז, בין אם לספק בבסיס את הגז, כי בסוף אמרו, בגלל שייצאו חלק מהגז, אז לא קיבלנו מחיר תחרותי על הגז

חן בר יוסף:  הבעיה היא אחרת

חן בר יוסף:  הבעיה היא שאם לא נאפשר ייצוא גז, אנחנו יכולים למצוא את עצמנו במצב שלא יהיה פה גז ויצטרכו להשתמש פה בסולר, ואז אם זה 4 דולר או 5 דולר, ממש לא יעניין אף אחד כי זה יהיה ב-17 דולר של מחיר סולר, לכן להבנתנו השילוב הנכון זה להסתכל קדימה, להסתכל על התחזיות, להסתכל עליהן בעיניים מפוקחות, להבין שהמשק הזה גדל וצרכיו גדלים והכול בסדר, וגם לראות איך אנחנו בתוך התמהיל הזה נותנים ומאפשרים ייצוא שהוא תמונת המראה שמשלימה את האפשרות הכלכלית בכלל לקדוח את הבאר הבאה שתיתן לנו את המענה

חן בר יוסף:  זה הרעיון, זה הרציונל, על זה נסתכל

חן בר יוסף:  זה נר לרגלנו וכך אנחנו פועלים

אמיר פוסטר: כבוד היושב-ראש, אני רק רוצה להדגיש שכל כמויות הייצוא שמדברים עליהן, כולם זה כמויות שכבר אושרו בשלוש ועדות צמח הראשונה ובמתווה ובאדירי א'

אמיר פוסטר:  כאלה שאומרים שמ-2018–2019 לא נעשתה עבודת מטה בנושא, זה שקר

אמיר פוסטר:  הרי אדירי ב' שמשום מה השרה הקודמת החליטה לא להתייחס אליו - - -      

לימור סון הר-מלך: מה זה?      

אמיר פוסטר: הייתה ועדת אדירי ב' שהייתה לפני שנתיים, נתנו בה מסקנות

אמיר פוסטר:  ועדת אדירי ב' שהיא בעצם ועדת ההמשך השלישית של צמח, כינסו אותה לפני המועד שהיה אמור להיות ב-2024 כי רצו להרחיב עוד יותר את הייצוא

לימור סון הר-מלך: מתי היא כונסה?     

אמיר פוסטר: היא כונסה אני חושב ב-2021, משהו כזה

אמיר פוסטר:  הוחלט בה להרחיב עוד יותר את הייצוא, ואז בדיוק התחלפה הממשלה

עמי צדיק: ההמלצות שלה לא התקבלו

אמיר פוסטר: לא שהן לא התקבלו, הן לא נדונו

אמיר פוסטר:  זה היה תחת השולחן של שרת האנרגיה הקודמת

אמיר פוסטר:  החליטה לא לגעת בזה

לימור סון הר-מלך: למה?     

קריאה: נציגת משרד האנרגיה אמרה שזה נידון

קריאה:  הייתה פה אמירה של משרד האנרגיה שזה נידון ולא התקבל

אמיר פוסטר: לא נידון

לימור סון הר-מלך: זה נידון או לא נידון?      

קריאה: לא נידון

אמיר פוסטר: לא נידון, ושם ההמלצות של ועדה בין-משרדית הייתה ברורה, להרחיב עוד יותר את הייצוא, הרבה יותר אגב ממה שאנחנו מבקשים היום

לימור סון הר-מלך: מי ישב בוועדה?     

אמיר פוסטר: כל משרדי הממשלה

לינור דויטש: אתה מתעלם לחלוטין מהעובדה שיצא לפני שבוע נייר של ראש אגף תקציבים שאומר שמה שקורה בפועל, גם כמות השימוש שהמשק צורך בפועל, גם קצב מעבר לאנרגיות מתחדשות שהוא נמוך משמעותיות ממה שנתנו שתי הוועדות, מראות שצריך להקטין

אמיר פוסטר: בקיצור, הייתה ועדה כזאת שהשרה הקודמת החליטה לא להתייחס אליה

אמיר פוסטר:  זה הכול

לימור סון הר-מלך: הנתון הראשון שהבאת - - -      

לינור דויטש: זה הכול נמצא במכתב של ראש אגף תקציבים שיצא שבוע שעבר

לינור דויטש:  הוא אמר שני דברים משמעותיים: הצריכה היא ב-5% יותר

לינור דויטש:  גם עמי התייחס לזה במסמך שלו, גבוה ב-5% ממה שצפו

לינור דויטש:  השני זה כמות הקצב שמקימים מאנרגיות מתחדשות

לינור דויטש:  בפועל היעדים שהוצבו לעומת המציאות לא תואמים, לכן יצטרכו יותר גז מאשר קבעו בוועדות קודמות

לינור דויטש:  השנים שעברו מחייבות לבחון מחדש את המדיניות כדי לוודא שלא נגיע למצב של המחלה ההולנדית, שהם ייצאו את כל הגז שלהם והיום הם צריכים לייבא במחירי עתק

לינור דויטש:  יושב פה הלוביסט של חברות הגז, הוא ינסה לשכנע אותך אחרת, אבל עם כל הכבוד, הוא מדבר מתוך אינטרס צר

לינור דויטש:  מה לעשות, הוא רוצה כסף

לינור דויטש:  חברות הגז רוצות לייצא כי זה כל הכסף

אמיר פוסטר: את מי הם מייצגים, החבר'ה האלה?     

לינור דויטש: אנחנו עמותה של 100% מימון המונים, 11,000 חברים שמשלמים כל חודש, כל סכום לבחירתם, מ-5 שקלים ועד - - -          

אמיר פוסטר: אז אתם לוביסטים?     

לינור דויטש: אנחנו לא לוביסטים על פי חוק

לינור דויטש:  אנחנו גם לא לוביסטים בפועל

לינור דויטש:  אנחנו ארגון שעוסק גם מחקר מעמיק ולכן אנחנו מייצגים את הציבור הרחב, משהו שאתה לא יכול להבין כי אתה מקבל כסף וצ'ק כל חודש מחברות הגז, אז אנא ממך, לפחות תדבר בגילוי נאות הראוי

אמיר פוסטר: בואי נדבר פחות בעצבים - - -     

לינור דויטש: אל תסביר לי איך לדבר

לינור דויטש:  תודה

אריאל פז סוויצקי: סליחה, אפשר רק להוסיף?     

לימור סון הר-מלך: מי אתה?     

אריאל פז סוויצקי: אני אריאל פז סוויצקי, מנהל המחקר בלובי 99

אמיר פוסטר: אלה החבר'ה שרצו להשאיר את הגז באדמה, אגב

לינור דויטש: אל תשקר

לינור דויטש:  א', אנחנו לא היינו קיימים, אז לא יכולנו לעשות משהו שלא - - -      

אמיר פוסטר: כמו שאמרתם שהמחירים פה הכי גבוהים

לינור דויטש: אף אחד לא אמר

לינור דויטש:  מה שדיברו זה גובה התמלוגים

לינור דויטש:  זה ששנתיים וחצי אחר כך מיקי חיימוביץ' יצאה עם איזה אמירה אומללה ומזה עשיתם את כל הספין, תפסיק, זה לא היה המאבק ותפסיק לשקר

לימור סון הר-מלך: אריאל, כן

אריאל פז סוויצקי: רק אני אחדד שוועדת צמח 1 וגם ועדת צמח 2 הן קבעו שהמדיניות צריכה להיבחן אחת לחמש שנים בהתאם למציאות המשתנה

אריאל פז סוויצקי:  אנחנו כבר הצגנו פה וגם שלחנו במכתב שאם מצליבים את תחזית ההפקה מול תחזית הביקוש, אז אנחנו נהיים תלויים ביבוא ב-2040

אריאל פז סוויצקי:  אני חושב שהשאלה הפשוטה למשרד האנרגיה זה מתי להערכתם ישראל תתחיל להיות תלויה בייבוא? כי ברגע שאנחנו תלויים בייבוא, אנחנו מאבדים את העצמאות האנרגטית על כל המשמעויות של החיסכון שמר פוסטר בצדק אומר שהגז חוסך המון כסף לציבור בישראל, ואנחנו לא רוצים להגיע למצב שאנחנו תלויים בייבוא

חן בר יוסף: טוב, אז קודם כל כסיסמה אני אענה שככל שלא נפתח, אנחנו נהיה תלויים ביבוא הרבה יותר מהר, אז כל האמירות האלה, בואו לא נייצא ודרך זה נשמור על מה שאין, זה מדהים אבל הוא ישאיר אותו באדמה, לכן המדיניות שלנו לא חותרת לזה שב-2040 נתחיל לייבא, גם לא ב-2050

חן בר יוסף:  המדיניות והיתרי הייצוא שייצאו, ראיתי את האקסל שלכם או את הגרף שהצגתם

חן בר יוסף:  הוא מתעלם מיכולת ההפקה העתידית שהולכת לבוא לפה

חן בר יוסף:  אנחנו כן הולכים להתייחס ליכולת ההפקה העתידית, לא גילוי, לא חיפושים חדשים, יכולת הפקה

חן בר יוסף:  יכולת ההפקה הזאת תלויה כמו שאמרתי פעם שלישית כבר, באפשרות לייצא

לימור סון הר-מלך: בעצם יש נתון של יכולת ההפקה העתידית, שהוא נתון שאתם מתייחסים אליו

חן בר יוסף: יותר מזה, היתר הייצוא הולך להתייחס לעובדה שתהיה הפקה יותר גדולה

חן בר יוסף:  אם אין הפקה יותר גדולה, אין ייצוא

חן בר יוסף:  אין שאלה בכלל

חן בר יוסף:  כמו שהשר הנחה, אנחנו קודם כל מוודאים שיש גז למשק הישראלי

חן בר יוסף:  אחרי זה מתוך מה שנשאר רואים מה ניתן לייצא ובוחנים אותו ביחס להחלטות הממשלה 4442 ההיא מינואר 2019

חן בר יוסף:       אני אגיד רק עוד נקודה אחת

חן בר יוסף:  לינור הזכירה בדיוק את התאריך המדויק שבו עלינו להופיע בפני הממשלה

חן בר יוסף:  היא רק שכחה להגיד שבאותה החלטת ממשלה בדיוק נאמר על מה תדון הוועדה הבאה

חן בר יוסף:  הוועדה הבאה תדון על התגליות העתידיות

חן בר יוסף:  ראש אגף תקציבים גם בזה הוא קצת טעה, כי הוא לא מדבר על התגליות העתידיות למרות שזאת החלטת הממשלה, אז אם רוצים לאמץ את החלטת הממשלה, את התאריכים שבה, אז בואו נהיה מספיק מכבדים ונכבד גם מה היא אמרה

לימור סון הר-מלך: אוקיי

לימור סון הר-מלך:  טוב, בסדר

לימור סון הר-מלך:       דנה כהן, ראש תחום אקלים ואנרגיה, גרינפיס

לימור סון הר-מלך:  בבקשה

דנה כהן: תודה רבה על זכות הדיבור

דנה כהן:  אני אשמח באמת להתייחס לעניין של ההליך התחרותי

דנה כהן:  בעצם ההליך התחרותי הרביעי לחיפושי גז יצא בדצמבר 2022 בעצם אחרי שכבר הצטברו ראיות מדעיות שונות, בין אם זה דוח של סוכנות האנרגיה הבין-לאומית שקבע שצריך להפסיק לפתח מאגרי גז ונפט חדשים עד שנת 2021 אם אנחנו רוצים לעמוד בהשלכות האקלימיות

דנה כהן:  גם דוח ה-IBCC קבע שגז המתאן שזה בעצם הרכיב המרכזי במה שנקרא הגז הטבעי, גז מחצבים הוא אחראי על כרבע מההתחממות הגלובלית עד כה, ואם אנחנו רוצים להתמודד עם ההשלכות אנחנו חייבים להפסיק פיתוח והפקה של דלקים חדשים ובפרט של גז

דנה כהן:       באמת דובר פה, שמענו הרבה את הסיפור שהגז מחליף את הפחם והוא מייצר פחות זיהום

דנה כהן:  אנחנו מדברים על פחות פליטות של פחמן דו-חמצני, ומנגד חשוב להתייחס לגז חממה משמעותי לא פחות ובטווח קצר אפילו משמעותי הרבה יותר, זה גז המתאן שהוא המרכיב המרכזי בגז

דנה כהן:  אנחנו בעצם לא מדברים על השריפה בתחנות הכוח, אנחנו מדברים על כל השלבים האחרים, בין אם זה חיפושי הגז עצמם, החיפושים והקידוחים, בין אם זה הפקה בלב ים באסדות, ההולכה, מתקני ההנזלה שדיברו עליהם פה

דנה כהן:  זה מתקנים שכרוכים בהרבה מאוד פליטות של מתאן, וכמובן דליפות ותקלות שאנחנו יודעים מה המציאות הקיימת שקורות

דנה כהן:       ב-2021 משרד האנרגיה, פרסמתם עבודה שמתייחסת לכימות פליטות המתאן בישראל, והמספר של סך אובדן המתאן ממשק הגז יצא מאוד נמוך, אובדן של 0

דנה כהן: 014% שזה באמת המספר הכי נמוך בעולם ונמוך ביחס לכל ההערכות שמקובלות בעולם

דנה כהן:  העבודה הזאת מבוססת במידה רבה על הדיווחים של החברות עצמן

דנה כהן:  לא התבצעו מדידות אמיתיות, לא התבססו הערכות מדעיות כמו שמקובל, אלא מתבססים על הנתונים שהחברות מדווחות עבור עצמן, מה הן הפליטות שלהן

דנה כהן:       אני רוצה להזכיר בהקשר הזה שכל הנושא של הפחתת פליטות זה לא סתם איזשהו רעיון נחמד סביבתי

דנה כהן:  זה משהו שאנחנו מחויבים לו במסגרת הסכמי האקלים

דנה כהן:  מדינת ישראל מחויבת להפחתת פליטות עד שנת 2030, עד שנת 2050 ואנחנו הולכים להגיע בחודשים הקרובים, רק בנובמבר הקרוב לוועידת האקלים בדובאי ולדווח על ההתקדמות שלנו, מה עשינו בהקשר הזה

דנה כהן:       אני רוצה לשאול איך הרחבה של משק הגז בהיקף כל כך משמעותי, אנחנו מדברים על BCM500, זה בערך כמו משק הגז שקיים ופועל היום בישראל

דנה כהן:  איך הרחבה כל כך משמעותית תאפשר למדינת ישראל לעמוד ביעדים שלה והאם אין פה סתירה? אני רוצה לשאול למה לא נעשתה בחינה של ההשפעה האקלימית של המהלך הזה? אנחנו הולכים לפתח את משק הגז בשיעור כל כך ניכר

דנה כהן:  איך זה שמשרד האנרגיה לא בחן מה תהיה ההשפעה האקלימית של המהלך הזה? דבר אחרון, אני רוצה לשאול, לאור זה שמשק הגז הולך להתפתח בצורה כה משמעותית, האם משרד האנרגיה מתכנן לבצע עבודה חדשה שתאריך את כמות פליטות המתאן, עבודה שתתבסס כמו שצריך על הערכות מדעיות מקובלות ולא על הנתונים של חברות הדלקים

דנה כהן:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:      חן, אתה רוצה להתייחס לשאלות?     

חן בר יוסף: כן

חן בר יוסף:  אני לא יודע אם מוכר לוועדה אבל גרינפיס עתרה נגדנו, נגד ההליך הרביעי

חן בר יוסף:  התהליך הזה, לא רק שהוא עומד, עוד תשובת המדינה טרם ניתנה

חן בר יוסף:  אנחנו נגיב לעתירות בבג"ץ בצורה מסודרת, כתובה, ערוכה, לכן עכשיו אני אמנע מלהשיב

לימור סון הר-מלך: אתה דיברת בסקירה שלך על זה שבעצם יש - - -      

חן בר יוסף: יש ניטור של הגנת הסביבה על גבי האסדה לשלל פליטות

חן בר יוסף:  המשרד להגנת הסביבה פה, הם יכולים לדבר בשם עצמם

חן בר יוסף:  כל הטענות האלה מוכרות ויקבלו מענה מסודר

חן בר יוסף:  אין לנו שום כוונה להתעלם מהן

חן בר יוסף:  כרגע בתהליך משפטי, לכן אני אמנע מלענות

דנה כהן: אפשר להתייחס לעניין המקצועי של הפליטות? עבודה של המשרד להגנת הסביבה שפורסמה בשנת 2022 מצאה שסך הפליטות גבוהות פי שש ממה שמשרד האנרגיה מדווח

לימור סון הר-מלך: אנחנו נשמע את משרד הגנת הסביבה

לימור סון הר-מלך:       יצחק קדם, בבקשה תציג

לימור סון הר-מלך:  תן לנו באמת את הנתונים

יצחק קנב: אוקיי, אז באמת לעניין אומדן פליטות המתאן, המשרד כאמור פרסם עבודה בשנת 2022

יצחק קנב:  צריך לציין שיש פרוצדורה מקובלת בין-לאומית לכימות פליטות מתאן, שיש מקדמים בין-לאומיים שבהם משתמשים רק במידע ואין מדידה ישירה באותה נקודה, לכן ממש היה פה ניתוח בכל המקומות שהיה אפשר להתבסס על מדידות ישירות

יצחק קנב:  צריך להגיד, מדידות שמתבצעות על ידי חברות הגז, הן רשויות רגולטוריות ויש על זה בקרה ופיקוח בעיקר מצד המשרד להגנת הסביבה, כלומר אלה לא מספרים מומצאים

יצחק קנב:  אפשר תמיד לבוא ולחפש את הנקודות הספציפיות שיכולים להיות כשלים, אבל כן הערכה שהתבססה על המדידות בשטח, איפה שקיימות מדידות בשטח, על מקדמים מוסכמים בין-לאומית במקומות שלא, ובהחלט מצאנו פליטות גבוהות יותר מאשר בהערכה קודמת של משרד האנרגיה, נמוכות יחסית לעולם שזה לא מפתיע כי מדובר פה בתשתית שהיא יחסית חדשה

יצחק קנב:  כן יש צפי שככל שהתשתית מזדקנת הפליטות יעלו

יצחק קנב:      אני רוצה בהקשר הזה באמת לדבר על המשמעות של הגברת הפקה ושל הפקת ייצוא

יצחק קנב:  אם אנחנו מדברים על פליטות מתאן, ובאמת הדגש על מתאן זה כי הוא גז חממה משמעותית יותר עוצמתי מאשר פחמן דו-חמצני, יש כמה שלבים שאנחנו צריכים לשים לב אליהם: אחד, זה בשלב ההפקה

יצחק קנב:  יש לנו הערכות מעודכנות למה הפליטות במצב הנוכחי

יצחק קנב:  קשה לנו מאוד להעריך מה תהיה המשמעות של הגדלת ההפקה, וזה בגלל שאין פה קשר ליניארי רציף על כל BCM מופק, כמה מתאן נפלט

יצחק קנב:  בחלק מהמאגרים כדי להגביר את ההפקה יש צורך בתוספת תשתית, יש צורך בהרחבת האסדות, יש צורך בציוד נוסף שזה עוד נקודות שיכולות להיות להן דליפות, לכן אני לא יכול פשוט לקחת את הכמות הנוכחית, להכפיל בשניים ולהגיד, זה מה שיהיה

יצחק קנב:       נקודה שנייה בעניין הייצוא, זה מאוד חשוב לדעת איך מתבצע הייצוא

יצחק קנב:  אנחנו שמענו פה על פלטפורמת FLNG, הנזלה צפה ושם יש בעיות פליטות ספציפיות שנכונות למתקני הנזלה

יצחק קנב:  אגב, כדי להבין, מתקני הנזלה יש מעט מאוד בעולם

יצחק קנב:  אפשר לספור על יד אחת

יצחק קנב:  זה באמת תשתית יחסית ייחודית

חן בר יוסף: צפים

יצחק קנב: צפים, כן

יצחק קנב:  אפשרויות נוספות שעלו - צנרת האיסטמד, גם הרחבת צנרת אחרת

יצחק קנב:  יש משמעויות שונות מבחינת פליטות מתאן

יצחק קנב:      אני כן מתחבר למה שנאמר פה קודם

יצחק קנב:  הדברים האלה לא נלקחו בחשבון ולא חושבו בבחינת מהלכים עתידיים, גם אם מצד הגברת הפקה, גם מצד חיפושים חדשים

יצחק קנב:  בסוף אנחנו באים לאחר מעשה כשכבר מוגשות התוכניות, ואנחנו רואים את זה עכשיו עם האיסטמד לגבי ה-FLNG

יצחק קנב:  בכלל לא קיבלנו יותר מידי מידע על מה מתוכנן

לימור סון הר-מלך: מה עמדת המשרד?     

יצחק קנב: המשרד מתנגד להתמסרות יותר מידי לתפיסה של ישראל כמעצמת אנרגיה ואנרגיה פוסילית

יצחק קנב:  בסוף יש לנו חוזקות גדולות מאוד בשוק הבין-לאומי שלא מגיעות מזה שיש גז בתוך קרקע הים התיכון

יצחק קנב:  החשיבות של הגז למשק הישראלי בעיני המשרד היא במקומות שבו הוא יכול להפחית פליטות פה אצלנו במשק

יצחק קנב:  אנחנו שמענו על כמה הגז תרם להפחתת פליטות וזה בעיקר כמעט אך ורק בזה שהוא החליף פחם, בייצור חשמל מקומי

יצחק קנב:  צריך להבין שמהשלב שבו מחליפים את כל הפחם, שעוד לא הגענו לשם לצערנו, תוספת של ייצור חשמל בגז הוא לא מפחית פליטות, הוא מוסיף פליטות למשק

יצחק קנב:  האם זה נחוץ? האם יש אפשרויות אחרות, זו נקודה מאוד חשובה

יצחק קנב:       היו פה אמירות קודם על מדינות אחרות ועל האסטרטגיות שלהן מבחינת גז

יצחק קנב:  אני רוצה לציין שבין המדינות שצוינו צוין שבאירופה מחפשים עוד גז, שבמדינות אחרות מחפשים עוד גז

יצחק קנב:  באירופה במסגרת התוכנית ה-repower eu שנועדה להתמודד עם משבר האנרגיה בעקבות הפלישות של רוסיה לאוקראינה, סומנו השקעות בסדר גודל של 300 מיליארד אירו, מתוכם 12 מיליארד להרחבת תשתיות פוסיליות כולל הגדלת תשתית יבוא גז טבעי מונזל

יצחק קנב:  לעומת זאת מעל 200 מיליארד לאנרגיות מתחדשות

יצחק קנב:  ביום שמדינת ישראל תהיה מוכנה להשקיע ביחסים האלה באנרגיות המתחדשות שלה לעומת קידום התשתית הפוסילית שלה, כנראה שהמצב שלנו יהיה טוב יותר

לימור סון הר-מלך: ביום שמדינת ישראל יהיה לה את היכולת

יצחק קנב: אנחנו שומעים הרבה על היכולת והוזכר פה באמת העניין של המתקנים הקרקעיים, שהשטחים הקרקעיים והמכסה של ועדת התכנון הייתה חסם גדול

יצחק קנב:  החסם הזה נפתח בניגוד לדעת המשרד, ואני חייב לציין שאני לא צופה שיהיה שינוי גדול מבחינת האנרגיות המתחדשות

יצחק קנב:  אני לא יודע מי ראה לאחרונה את מפת סבירות החיבור המעודכנת של חברת החשמל

יצחק קנב:  כל המדינה אדומה חוץ מאזור קטן במרכז

יצחק קנב:  הרשת חסומה

יצחק קנב:  אין אפשרות היום להוסיף עוד מתקנים סולאריים בכל מקום חוץ מהמרכז

יצחק קנב:  התפיסה מאחורי המכסה מלכתחילה הייתה שהמדינה צריכה לקדם אנרגיות מתחדשות בדו-שימוש

יצחק קנב:  המדינה לא הצליחה לעשות את זה בצורה מספיק טובה

חן בר יוסף: למה, אגב?     

יצחק קנב: בגדול, כי היא לא ניסתה

יצחק קנב:  נעשתה הרבה עבודה כדי לפתור חסמים

יצחק קנב:  חד משמעית, נעשתה הרבה עבודה

לימור סון הר-מלך: יש לך מה לומר?      

חן בר יוסף: כן

חן בר יוסף:  בטח משרד האנרגיה הוא במאמצים מאוד גדולים

חן בר יוסף:  אנחנו מקדמים את הפיילוטים לדו-שימוש החקלאי בדחיפה מאוד גדולה של משרד האנרגיה

חן בר יוסף:  היחס לשטחים פתוחים, כבודו במקומו מונח, אבל בסוף אם רוצים הרבה אנרגיה מתחדשת בזמן קצר, לכן כמו שהזכירו השר והמנכ"ל, הלכנו למועצה הארצית לתכנון ובנייה בשביל להרחיב את מגבלת ה-20,000

חן בר יוסף:  יש פה שטחים מופרים רבים

חן בר יוסף:  זה לא חייב להיות דו-שימוש אבל זה כן יכול הרבה יותר מהר להביא פה הרבה יותר אנרגיה ירוקה

חן בר יוסף:  אפשר להאשים את משרד האנרגיה בהרבה דברים, אבל אנרגיה ירוקה זה ודאי אחד הדברים שהוא בין הדוחפים המרכזיים להם במשק

יצחק קנב: משרד האנרגיה מתקדם מאוד בפתרון חסמים בכל מקום שהוא יכול ועובד קשה מאוד בתחום, אין ספק, אבל מבחינת בסוף תמריצים כלכליים נטו אנחנו לא נמצאים במקום שאנחנו צריכים להיות

יצחק קנב:  יש קושי גדול במדינת ישראל היום לתמוך ישירות באנרגיות מתחדשות ובאגירה

יצחק קנב:  משרד האנרגיה נתקל בקשיים האלה כמו שאנחנו נתקלים בהם

יצחק קנב:       צעד משמעותי ליצירת תמריץ כלכלי לאנרגיות מתחדשות בדו-שימוש היה אמור להיות פרמיה, בהתחלה פרמיה אזורית, אחר כך פרמיה עירונית שהוחלט עליה לפני יותר משנה אם אני לא טועה, במליאת רשות החשמל

יצחק קנב:  הפרמיה הזאת עוד לא יצאה לפועל, כלומר הצעדים בתכל'ס שאמורים להפוך את הדברים האלה לכלכליים מתעכבים מאוד, חלקית בגלל שאנחנו מתנהלים במשק החשמל במשק סגור תעריפי בלי יותר מידי השתתפות תקציבית מצד המדינה, ובסוף מגיעים למצב שאפשר לבוא לוועדה הארצית ולהגיד, תיראו, הדו-שימוש לא מתקדם ולכן צריך לפתוח את השטחים הפתוחים

יצחק קנב:  כנראה שגם משם לא תבוא הישועה מחר, ובלי שמדינת ישראל באמת מתחייבת ברמה שמדינות אחרות, מוכנה לשים על זה באמת את המשאבים ולא רק להסיר את החסמים אלא באמת להשקיע בנושאים כמו שמדינות אחרות עושות, כמו שאירופה עושה, כמו שארצות הברית שגם היא לא טלית שכולה תכלת והיא כן מפיקה נפט וכו', שמה מיליארדים בהטבות מס, בתמיכות ישירות באנרגיות מתחדשות

יצחק קנב:  אנחנו לא שם, אז לדבר על הגז בתור מפחית הפליטות הגדול של מדינת ישראל זה בכל זאת להתעלם מחלק גדול מהסיפור

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

אמיר פוסטר: אני יכול מילה אחת בבקשה, כבוד היושבת-ראש, חשוב לנושא הזה?     

לימור סון הר-מלך: כן

אמיר פוסטר: אני רוצה גם להגיד פה לדנה מגרינפיס

אמיר פוסטר:  יש אבולוציה במשק האנרגיה

אמיר פוסטר:  גז מחליף פחם, אנרגיה מתחדשת מחליפה גז

אמיר פוסטר:  זאת אבולוציה

אמיר פוסטר:  הגז הטבעי לא מתחרה בשום צורה שהיא באנרגיה מתחדשת

אמיר פוסטר:  איפה שיש אנרגיה מתחדשת שאפשר לממש אותה, זה תמיד יהיה לפני הגז

אמיר פוסטר:       כשמדברים על ייצוא גז מישראל, אז ייצוא הגז הזה הוא מחליף פחם במדינות יעד או דלקים מזהמים כמו נפט וכדומה

דנה כהן: אנחנו מדברים פה בדיון הזה ואני התייחסתי גם למאגרי - - - וחיפושים חדשים ש-30 שנה ילוו אותנו קדימה, אז הסיפור הזה של גז כדלק מעבר הוא כבר לא - - -      

אמיר פוסטר: סין למשל

אמיר פוסטר:  רק צריכת הפחם בסין היא כמו צריכת האנרגיה של כל ארצות הברית, זאת אומרת העולם נמצא בשיא של צריכת הפחם

אמיר פוסטר:  גז לא יחליף מתחדשות, הוא לא יפגע בהתקדמות של מתחדשות

אמיר פוסטר:  הוא יביא אנרגיה למקומות שכרגע נעשים בהם שימוש במקורות מזהמים

אמיר פוסטר:       פליטת מתאן בישראל ממזבלות, יום אחד כזה זה כמו פליטות מתאן מאסדות גז של שנה וחצי

לימור סון הר-מלך: שם אנחנו לא רואים אותם, אבל בסדר

דנה כהן: אני אשמח שיתבססו על נתונים אמיתיים

לימור סון הר-מלך: נתונים אמיתיים מאוד

לימור סון הר-מלך:  אני גם מכירה את הנתונים האלה אבל שם אתם לא נמצאים

עמי צדיק: מה הנתונים?     

לימור סון הר-מלך: עמי, אני לא רוצה

יצחק קנב: אני אשמח להתייחס

יצחק קנב:  אכן רוב פליטות המתאן בישראל נובעות מתחום הפסולת

יצחק קנב:  אני לא חושב שזה רלוונטי לשאלה הפשוטה

לימור סון הר-מלך: זה מאוד רלוונטי אבל לא משנה, זה לא הדיון

לימור סון הר-מלך:       נציגת מחאת הנוער למען האקלים, מעין חרדון

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

מעין חרדון: שלום, קוראים לי מעין חרדון, אני ממחאת הנוער למען האקלים

מעין חרדון:  אני בת 16

מעין חרדון:  בעצם אני רציתי לשאול את השר אבל הוא לא כאן

מעין חרדון:  משרד האנרגיה מתנגד מאוד לחוק האקלים, בעיקר לסעיף של הפחתת פליטות

מעין חרדון:  כשהוא התחיל את הוועדה הזאת הוא אמר שאפילו שהם מקדמים את הגז, חשוב להם מאוד הפחתת פליטות

מעין חרדון:  בעצם אני מתעניינת למה משרד האנרגיה, אם הוא אומר שחשוב לו הפחתת פליטות, הם מאוד מתנגדים לסעיף של הגדלת הפחתת פליטות ליעדים משמעותיים בהפחתת פליטות, שזה בעצם אחד הסעיפים המאוד משמעותיים של חוק האקלים שבלעדיו חוק האקלים כמעט מיותר

מעין חרדון:  חוק האקלים שיהיה חזק, זה מאוד חשוב לדורות הבאים, לנוער, לצעירים

מעין חרדון:  זה בעצם העתיד שלנו

מעין חרדון:  משבר האקלים יפגע בעתיד שלנו ובחיים שלנו, ובעצם לא להכניס יעדים חשובים של הפחתת פליטות בחוק, זה יהפוך את החוק הזה לחסר טעם

מעין חרדון:       הם בעצם מתנגדים להפחתת פליטות בחוק בגלל שהם אומרים שזה לא יהיה יעד ריאלי, אבל אנחנו רואים שאין שום ניסיון להפוך את זה ליעד ריאלי

מעין חרדון:  אין מספיק השתדלות כדי להפוך את זה

מעין חרדון:  בעצם אומרים שזה לא יעד ריאלי, אפילו שאין שום ניסיון בעצם כן להשקיע באנרגיה מתחדשת, כן להשקיע בהפחתות פליטות

מעין חרדון:  להיפך, רק מקדמים עוד ועוד בעיקר פרויקטים של גז, כמו שאומרים על צינור האיסטמד, ההליך הרביעי

מעין חרדון:       בעצם כל הפרויקטים הגדולים של אנרגיה שמדברים עליהם עכשיו במדינה, הם רק פרויקטים של גז

מעין חרדון:  בקושי דיבור על פרויקטים של אנרגיה מתחדשת

מעין חרדון:  גם פרויקטים של אנרגיה מתחדשת שמדברים עליהם, ייקח עוד הרבה שנים לעשות אותם, וכרגע גם כשאומרים שגז הוא אנרגיית מעבר, זה אנרגיית מעבר שייקח לנו 30 שנה, 20 שנה, אנרגיית מעבר שכרגע משקיעים רק בזה

מעין חרדון:  זה לא מספיק

לימור סון הר-מלך: לא משקיעים רק בזה

לימור סון הר-מלך:  מעין יקרה, תודה, את חוזרת על הדברים

לימור סון הר-מלך:  אמרת אותם מאוד ברור

לימור סון הר-מלך:  אני תמיד אומרת שכשאני רואה נוער, לא משנה למה הוא נרתם אבל כשחשוב לו ולמען, אז זה דבר חשוב ויקר וזה אותי באופן אישי מאוד משמח ומרגש, רק שצריך להבין שבאמת המציאות היא לא כל כך פשטנית והיא לא שחור-לבן ואין רק זה וזה, אלא שבאמת יש מורכבות וצריך תמיד למצוא את האיזון

לימור סון הר-מלך:       אני מאוד מודה לך על הדברים ואני מודה באמת לכל מי שנוכח פה היום והגיע

לימור סון הר-מלך:  אני מתנצלת בפני הארגונים שלא יכולתם להפנות את השאלות לשר

לימור סון הר-מלך:  יש שתי אפשרויות, או שתעבירו את השאלות ואנחנו נעביר אותן לשר ונדרוש תשובות ואז ככה לא תצטרכו לעבור בעצמכם את התהליך הזה

לימור סון הר-מלך:  השר בעצמו אמר שהוא יופיע פה במושב הבא והשאלות יופנו אליו

לימור סון הר-מלך:       אני רוצה להודות באמת לכל מי שטרח והגיע והשמיע את הדברים, כל אחד בצורה מאוד ברורה, מובנית

לימור סון הר-מלך:  המסקנה שלי שיש פה מורכבות

לימור סון הר-מלך:  המציאות היא לא שחור-לבן, היא לא פשטנית

לימור סון הר-מלך:  יש פה באמת צד אחד, הנושא של האקלים והחשיבות שבאמת המאבק שלנו בפליטות הוא חשוב והוא קיומי

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שהדברים פה נאמרו בצורה מאוד ברורה

לימור סון הר-מלך:  לצד זה יש לנו עוד נתונים שאנחנו צריכים להתייחס אליהם, שהוצגו כאן, שגם הם קיומיים לא פחות, לכן הניסיון תמיד, בעיניי, אני לא אוהבת שמציגים את זה כצד אחד בצורה כאילו זה האמת הטוטאלית והחשיבות הטוטאלית

לימור סון הר-מלך:  אין דבר כזה

לימור סון הר-מלך:  המציאות היא מורכבת ואנחנו צריכים למצוא את האיזון איך באמת לתת מענה לכל הנתונים ולא רק לראות את זה בפריזמה צרה אחת

לימור סון הר-מלך:       אני רוצה להודות לשר האנרגיה שלא נמצא פה, ושמחתי לשמוע את הדברים שלו ואת המדיניות שלו

לימור סון הר-מלך:  יש לנו הרבה סיבות לאופטימיות

לימור סון הר-מלך:  יש לנו גם הרבה סיבות לחשיבה, כן לראות גם איך הדברים נפתחים לעוד אופקים

לימור סון הר-מלך:  אני שמחה לשמוע שהמדיניות של משרד האנרגיה מבוססת על ארבע אבני יסוד של ביטחון אנרגטי, שמירה על הסביבה, תרומה לכלכלה ותמיכה בתהליכים גיאופוליטיים ואזוריים, שזה עצמו מראה לנו כמה הנתונים מורכים וכמה אנחנו צריכים לנסות למצוא את הדרך שנותנת מענה מיטבי לכל הנתונים

לימור סון הר-מלך:       אין עוררין על כך שיש שינוי במשק הישראלי

לימור סון הר-מלך:  בעבר הבסיס היה יבוא פחם, מזוט וגז וכעת אנו הופכים להיות משק המבוסס על גז טבעי השייך למדינת ישראל

לימור סון הר-מלך:  שמענו בדיון גם על המגמה ללכת לכיוון של אנרגיות מתחדשות

לימור סון הר-מלך:  שני הנדבכים, הגז הטבעי בתקופת המעבר ונושא האנרגיות המתחדשות משלימים זה את זה

לימור סון הר-מלך:  שמחתי לשמוע על קניית שירותים של חברות הגז בישראל ועל הכוונה להקים תעשיה של שירותי גז ישראלים

לימור סון הר-מלך:  בדיון קיבלנו גם התייחסות ומענה בנוגע למאגר צידון ומאגר אפרודיטה, מה שנותן לנו ודאות כלכלית וגם הכנסות נוספות לקרן

לימור סון הר-מלך:  עוד שמענו כי סך הכנסות המדינה הישירות עד לסוף שנת 2022 עמדו על 20 מיליארד שקל, וכי התועלת המשקית כתוצאה משימוש בגז מוערכת בכ-100 מיליארד דולר

לימור סון הר-מלך:  אין ספק שאי אפשר להישאר אדישים לסכומים כאלו

לימור סון הר-מלך:       נשמח לשתף פעולה בחסמים להגדלת צריכת הגז הטבעי

לימור סון הר-מלך:  אנחנו צריכים לפעול ביחד כדי להגיע ליעדים ולחיבור צרכנים פרטיים לרשת החלוקה לגז הטבעי וגם להבטחת השימוש של המשק המקומי

לימור סון הר-מלך:  אבקש להתעדכן על אפשרות לפרוס חיבור גז טבעי גם באיו"ש

לימור סון הר-מלך:  האינטרס המשותף שלנו הוא שהכנסות הקרן לאזרחי ישראל תהיינה כמה שיותר גבוהות, ואין לי ספק שנצליח בצורה מאוזנת במקביל להבטחה שהדברים מפוקחים ובאמת יש הגבלה על הייצוא ואין הגבלה על העברת הגז לטובת שימוש מקומי

לימור סון הר-מלך:  האינטרס המשותף שלנו הוא שההכנסות של הקרן יהיו כמה שיותר גבוהות

לימור סון הר-מלך:  אנחנו נצליח להגיע ליעד הזה, אין לי ספק, למען התעשייה, למען חיזוק מעמדנו הבין-לאומי וכמובן למען הדורות הבאים

לימור סון הר-מלך:       אנו נקיים ישיבות נוספות בהשתתפות השר ונוודא שכל השאלות, בעזרת השם, יקבלו מענה

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה לכולם