הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 17, 2023-07-04 00:00

אליהו (אלי) רביבו: 	צוהריים טובים, ברוכים הבאים, אנחנו מתנצלים על העיכוב, אנחנו בכל זאת נמצאים במרתון מטורף של מליאת לילה עד הבוקר ואז נכנסים לוועדות, וזוהי מציאות חיינו

אליהו (אלי) רביבו:      	בראשית דבריי אני מבקש להודות לכם שהגעתם, ולהקדים לשלוח את ברכותיי להחלמה מלאה ורפואה שלמה לכל הפצועים מהפיגוע הנפשע שמדינת ישראל חווה שוב, מצד אחד זה מרגיש פתטי כי אנחנו חוזרים תמיד על אותם איחולים, תסכולים, דקלומים, זוהי באמת מציאות חיינו שנכפית עלינו כל פעם מחדש, חרף העובדה שאנחנו עם שוחר שלום ולשוב ולהתחייב למרצחים, לשולחיהם ולבני משפחותיהם שנשיג אותם, נגדע את ידם ונבוא איתם בחשבון במוקדם או במאוחר, אמרתי את זה אחרי הפיגוע הקודם, ולא מתוך ידיעה לתוכניות עבודה סודיות של כוחות הביטחון, אבל מתוך אמונה שלמה שממשלת ישראל באמצעות כוחות הביטחון הנפלאים שלה תמשיך במסורת הידועה והמוצלחת שלה בחסדי השם יתברך, תשיג את המרצחים ותגדע את ידם

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש לברך את חיילנו האמיצים ואת כל שלוחות הביטחון, שעושים ימים ולילות ובפרט בימים אלו בגזרת מחנה הפליטים ג'נין, לאחל להם שישובו לבסיסם ולבתיהם ולבני משפחותיהם בשלום ושהקדוש ברוך הוא יסייע להם להשיג את מטרותיהם כשידם על העליונה, ידעו כולם שפיזית הם נמצאים שם, אבל אנחנו כאן בליבנו ותפילתנו עימם

אליהו (אלי) רביבו:      אני מתכבד לפתוח את הישיבה של הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, אני אחזור דבריי מנאום הפתיחה שלי בוועדה, חוזר ומשנן אותו, כל עובד זר המגיע לכאן ברשות ובזכות, חובתנו לנהוג בו בכבוד ועל פי החוק ועל פי האמנות הבין לאומיות עליהן ישראל חתומה, לוודא שכל הזמן שהותו כאן זכויותיו נשמרות, בכלל מתוך ההכרה, המחויבות שלנו והסולידריות שלנו, אנחנו נגן ונשמור גם על השוהים הבלתי חוקיים, אך להבדיל מאלו שהזמנו, לאלו אנחנו נסייע להבין שטוב להם ונכון להם להתפנות מרצון ומבחירה לכל מקום אחר שהם יבחרו בו ואנחנו נסייע להם, אבל כאן זהו לא ביתם, זהו ביתנו, היה ויישאר בעזרת השם

אליהו (אלי) רביבו:      אני לא מסתיר את העובדה שלגישתי אין מקום להשוואות בכלל לעניין תנאי ההעסקה של העובד הזר לעובד הישראלי, לרבות התנאים הסוציאליים וההפרשות הפנסיוניות, הוועדה ברשותי פועלת ימים ולילות להגברת האכיפה בכל התחומים הקשורים לעובדים הזרים ולשוהים הבלתי חוקיים

אליהו (אלי) רביבו:      התכנסנו היום לסקירת של ממונת זכויות עובדים זרים ממשרד העבודה, עורכת דין שירי לב רן, ולסקירה על אכיפת מעסקי עובדים זרים במשרד העבודה

אליהו (אלי) רביבו:      שירי הכינה לנו מצגת, אני יודע שיש לנו עוד מצגת לאחר מכן ואשמח שתציגו אותה בפנינו

רן לביא: צוהריים טובים, תודה רבה ליו"ר ובהזדמנות אם אפשר אני אשמח להודות גם לדקלה, אני חושבת שבפרק זמן מאוד מאוד קצר היא נכנסה לעובי הקורה ואני לפחות מרגישה שאני חייבת לפרגן, יישר כוח

רן לביא:      אני עורכת דין שירי לב רן, הממונה על זכויות עובדים זרים במשרד העבודה

רן לביא:      אני מתחילה ברשותכם בציטוט שלקחנו מאחד מפסקי הדין שעוסקים בזכויות של העובדים הזרים, הציטוט הזה מבקש להראות שבסופו של יום העובדים הזרים הם חלק בלתי נפרד משוק העבודה הישראלי, תכף גם נראה את המספרים היותר מדויקים, אנחנו פוגשים אותם בין אם זה בשדה בחקלאות, בבניית בניינים, במסעדות, במלונאות ואני חושבת שבעיקר אנחנו גם פוגשים בביתי הקשישים שלנו והאנשים שזקוקים לסיוע, ולכן בסופו של יום גם חלה עלינו החובה ולא מכוח הציווי התנ"כי, חלה עלינו החובה לדאוג גם לזכויות שלהם שלא יפגעו וכמובן אנחנו זוכרים שגרים היינו בארץ מצרים

רן לביא:      אנחנו מתחילים כאן ועוברים כמובן למספרים החשובים כדי שנבין מה המסגרת הדיונית שלנו, אנחנו מדברים על כ-250,000 עובדים זרים, כאשר בתוך המספר הזה אנחנו בעצם כוללים את כל העובדים שעונים להגדרה המשפטית של עובד זר, זאת אומרת מי שאיננו אזרח או תושב ועל ההגדרה הזו נמנים גם עובדים פלסטינים וגם מי שהם מבקשי מקלט

רן לביא:      השאלה לצורך ההגדרה של עובד זר איננה השאלה מה רישיון העבודה שלו, אלא בעצם האם אין ברשותו אזרחות או תשובות ישראלית, ואז יוחלו עליו הוראות חוק עובדים זרים

רן לביא:      ניתן ללמוד מתוך השקף הזה שהרוב המכריע של העובדים הזרים מועסקים בתחום הסיעוד, הכוונה לסיעוד הביתי, אפשר ונכון יהיה לציין שלמעלה מ-80% מעובדי הסיעוד הן למעשה עובדות, ויש לנתון הזה משמעות גם כן לגבי כל מיני סוגיות שקשורות בין אם זה בתנאי העסקה, ובין אם זה רווחתם של העובדים, אחד מההיבטים הפחות נעימים של הדבר הזה זה גם כל הסוגיה שקשורה בהטרדות מיניות

רן לביא:      מתוך ההבנה הזו שיש לנו חובה לשמור על הזרים שנמצאים כאן בהיותם אוכלוסייה שלא מכירה את השפה, לא מכירה את התרבות, מגיעה לכאן לצורך עבודה ועושה את זה הרבה פעמים במחיר אישי לא מבוטל בכלל, מתוך ההבנה הזו המחוקק קבע בשנת 2008 תיקון לחוק עובדים זרים, שבו הוא בעצם קבע את קיומו של המוסד שנקרא הממונה על זכויות עובדים זרים בעבודה, המחוקק נתן לממונה ארבעה מעגלי סמכות, כל הסמכויות כמובן מפורטות בחוק עובדים זרים, אבל הסמכויות האלו הן נכללות תחת ארבעה רבדים, הראשון הוא הסברה, השני הוא הסדרה, השלישי הוא טיפול בפניות והרביעי הוא ניהול הליכים משפטיים, במצגת אנחנו נרצה להראות לכם איך אנחנו פועלים בכלל הרבדים האלו

רן לביא:      נתחיל ברשותכם במה שקשור בסמכויות בטיפול בפניות, אנחנו יכולים לראות שנכון לשנת 2022 אנחנו הגענו למעלה מ-2,000 פניות, חשוב לי לרגע להתעכב על הנתון הזה, הנתון הזה הוא מדהים ואני מספרת שהוא מדהים בין השאר, כי אם התחלתי את הדברים שלי בארגון אז אני חייבת גם לפרגן לצוות המאוד מיוחד, לגברת רומי לוי שיושבת פה לשמאלי ולעמוס קריינר שיושב כמעט לימיני שעובדים מאוד קשה על מנת שהאיכות של השירות שהיחידה שלנו נותנת יהיה מקצועי, טוב ויעיל

רן לביא:      אפשר כאן לראות שאנחנו מדברים על למעלה מ-2,000 פניות, העלייה היא סוג של אקספוננציאלית בכמות הפניות שהגיעו אלינו מאז שנת 2019 שאנחנו בתפקיד אפשר להתרשם כאן שעיקר הפניות מגיעות אלינו מתחום הסיעוד, יש לכך כל מיני סיבות לדעתי, אחת הסיבות העיקריות לדעתי - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אם תוכלי בבקשה גברתי לאפיין לנו כשאת אומרת פניות ממי הפניות, ובאילו נושאים מדובר ברוב הפניות

רן לביא: אז אני אציג את זה, כשאנחנו היינו בתחילת הדרך, רוב הפניות היו ממעסיקים, היום אנחנו יכולים לראות שהצבע הכחול הבהיר אלו הפניות מהעובדים והכחול הכהה אלו פניות של מעסיקים, אנחנו רואים שנכון להיום - - -     

אליהו (אלי) רביבו: על פי הפילוח פה הבהיר זה מאפיין את סוג העבודה ולא את סוג הפונה

רן לביא: אני מדברת על העמודות, אנחנו יכולים לראות שעדיין יש לנו לא מעט פניות ממעסיקים, גם כשאני מסתכלת על הפניות מהמעסיקים אנחנו יכולים לראות שרוב הפניות מגיעות ממטופלים בסיעוד, חשוב להדגיש שלפי ההגדרה בחוק התפקיד של היחידה הוא לתת מענה לעובדים הזרים, ככה זה מוגדר בחוק

רן לביא:      יחד עם זאת אנחנו חושבים שמאוד חשוב לתת את המענה ולא פחות חשוב גם למטופלים למעסיקים במקרה הזה ולו לאחר שאנחנו מבינים שהמטופלים הם המעסיקים, הם בטח לא הקבלן בבניין ואפילו לא החקלאי בחקלאות, מדובר באנשים שהם לא מורגלים בהעסקה, הם לא מכירים את עולם התוכן הזה, ואנחנו חושבים שאנחנו יכולים לעשות לא מעט כדי להקל עליהם בהבנת החובות שחלות עליהם מכוח היותם מעסיק

רן לביא:      למעשה מבחינתנו זה יצירה של מצב שהוא WIN WIN במובן הזה שבנקודת המצב שאני מאוד מאמינה בה, שרוב המעסיקים בכלל אבל בפרט, רוב המטופלים רוצים להיות אנשים ישרי דרך ורוצים למלא את החובות שלהם על פי דין, אין שום סיבה שאני לא אנגיש להם את המידע הזה, כך אני גם פותרת את הקושי האפשרי שהעובד לא יקבל את הזכויות שמגיעות לו ולכן אני קוראת לזה בסוף WIN WIN

רן לביא:      אחד הדברים שאנחנו יצרנו ואת זה אולי אשייך למסגרת ההסברה יצרנו איגרת למעסיק בסיעוד ביתי ובאיגרת הזו שאנחנו דואגים לעדכן אותה שנה בשנה, אנחנו מוודאים שהמעסיק יודע מה הזכויות הבסיסיות שהעובד זכאי להן, החל משכר מינימום, עבור לדרך אי תחולת חוק שעות עבודה ומנוחה, דרך גמר חשבון, איך לסיים העסקה כמו שצריך וכדומה

אליהו (אלי) רביבו: יש לכם גם איגרת למועסקים עצמם?     

רן לביא: לעובדים יש זכותון, מי שמפיק אותו הם השותפים העיקריים שלנו ברשות האוכלוסין וההגירה שדואגים לתרגם את הזכותונים כמעט לכל שפה אפשרית, אני אגיד שלמעשה אנחנו שותפים בכל מה שקשור בהיבט של זכויות העבודה, כי הזכותונים האלו הם זכותונים יותר מקיפים שקשורים יותר לאשרות עבודה, לחידוש אשרות עבודה אבל חלק בלתי נפרד מהחשיבות ואני גם כבר קופצת, אחד הכלים הכי אפקטיביים להנגשת המידע לעובדים זה דווקא באמצעות הסכמים לבילטרליים ששם יש נספח להסכם הבילטרלי, אנחנו קוראים לו חוזה עבודה סטנדרטי, זה חוזה עבודה שבעצם מפרט את תנאי הבסיס שהעובד זכאי להם, ההסכמים האלו מתורגמים בדרך כלל לשלוש שפות עברית, אנגלית והשפה של ארץ המקור של העובד

רן לביא:      על הסכם הזה חתומים העובד והמעסיק ככה שיש לשניהם מידע זהה, שניהם מכירים את אותם רכיבים, זה אמור לצמצם מחלוקות עתידיות

רן לביא:      שאלתם לגבי נושאי הפנייה - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח גברתי שבאותו חוזה העסקה גם הזכויות של אותם עובדים מצוינות, את יודעת את זה נכון?      בכל זאת אתם דואגים להוציא עדכוני זכויות ולהזכיר למעסיקים ולמועסקים מה הזכויות שלהם, אני שואל מה הסיבה שכתפיסת עבודה כשאתם מוציאים להם גם למעסיקים וגם למועסקים שיזכרו מה הזכויות, אתם לא דואגים גם מה ההגבלות והחובות?     

רן לביא: אז בהסכם העבודה אנחנו בהחלט מציינים

אליהו (אלי) רביבו: כן כן כן, בהסכם העבודה אתם מציינים את הזכויות והחובות, אתם מוציאים גם תזכורות ועדכונים שמבהירים גם למעסיק וגם למועסק את הזכויות שלהם אחת לשנה אותה איגרת, ואני שואל למה באותה נשימה כשאתם מזכירים למעסיק ולמועסק את הזכויות, אתם לא מזכירים את החובות וההגבלות?     

רן לביא: דווקא בדרך כלל כן דואגים להזכיר נושאים שאנחנו רואים שהם נושאים שעולים יותר במהלך השנה

אליהו (אלי) רביבו: לא לא עולים, אתם יודעים שכל מה שאתם מעדכנים הבסיס והיסוד הוא אלמנטרי, הוא ידוע וחרף זאת הוא מוסבר ועליו גם כן חותמים העובדים כשהם מגיעים לארץ, באותו נספח, הסכם התקשרות, מופיעות הזכויות, החובות וההגבלות, זה בסדר שאחת לשנה אתם מעדכנים גם את המעסיק וגם את המועסק מה הן הזכויות, אני מבקש פעם נוספת להבין מה הסיבה שכתפיסת עבודה אתם לא מזכירים לאותן קבוצות יעד, מעסיק ומועסק מה הן ההגבלות והחובות?     אנחנו רוצים להזכיר, לחדד ולעדכן בעדכונים, למה באותה נשימה אנחנו לא מזכירים גם כן את הצד השני של המטבע?     

רן לביא: אז אני אגיד שקודם כל אנחנו כן מציינים במופרש, אבל אנחנו משתדלים לעשות את זה גם בפניות הפרטניות שמגיעות אנחנו מציינים גם באיגרת את החובות של העובד

אליהו (אלי) רביבו: יש לך כאן את אחת האיגרות האחרונות?     

רן לביא: זה לא קריא, אני מזכירה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל היא מודה, צריך להודות על האמת שהיא מבהירה שהיא ממלאת את לשון החוק, החלק הארי שלו הוא צריך להתקיים בעצם היותנו בני אנוש שזוכרים את עברנו, ולצד זאת אנחנו חתומים על אמנות בין לאומיות, הצדקת קיום המשרה הזו והמוסד הזה הוא להגן ולשמור על זכויותיהם של העובדים

אליהו (אלי) רביבו:      צריך לומר שבבירור חלק הוא תוצאה של עבודה מדהימה של ארגוני זכויות עובדים שהם מוסרים נפש למען אותם שוהים, חלקם בלתי חוקיים, חלקם נמצאים כאן באשרת עבודה כשהדרישות והדאגות הנמרצות שלהן מתקבלות בלב פתוח ונפש חפצה על ידי שופטי בג"צ, לפעמים מי שקורא את פסקי הדין וההחלטות לגביהם יכול להתבלבל מי הזר ומי בן הבית פה, אבל עדיין זו העובדה שבתוכה אנחנו עדיין חיים ואני אומר בדיוק באותה מידה שאני שואל, זה מה שאני מצפה מכולנו

אליהו (אלי) רביבו:      כמו שכשאני מצפה שיאכפו שהייה בלתי חוקית או התנהגות בלתי הולמת מצד המטפל, מצד המועסק, באותה נשימה אני מבהיר, צריכים לשמור על כבודם, צריכים לשמור על מעמדם, צריך לשמור על זכותם, תמיד אני מאזן, אני שואל את עורכת דין שירי לב רן, מה הסיבה שזאת לא הנורמה התפיסתית שבאותה נשימה שאומרים אנחנו באנו לפה בשביל לשמור על זכיותיהם של המועסקים, אבל כמובן שבאותה נשימה אנחנו מזכירים להם שהסיבה שהם הגיעו לכאן היא לתת שירות ולא לטפח את עתידם ואת עתיד בני משפחתם, ולפיכך לצד העובדה שאנחנו דואגים להם, אנחנו מזכירים להם שיש ציפיות מאוד מאוד ברורות להם, ויש חובות והגבלות שלא יתבלבלו, שהיחס הנדיר שהם זוכים לקבל איתנו, שאפילו לא ברמת החלומות של אספמיה שהיא ארץ המוצא של רובם

אליהו (אלי) רביבו:       זה לא בגלל שאנחנו מנסים לתת להם להבין שזה הבית שלהם, אלא אנחנו דואגים להם בהיותם עובדים זרים, שוהים זרים, שאין להם תעודת זהות כחולה, ואנחנו נוודא שלא תהיה להם לעולם תעודת זהות כחולה, אבל אנחנו עדיין רוצים לדאוג להם ועדיין יש להם זכויות, אבל זה לצד החובות

אליהו (אלי) רביבו:      אני שואל מה הסיבה שבאותה איגרת, באותו צד מקביל לזכויות אין את החובות ולהגבלות, רק על זה תענו לי לא רוצה שום דבר מעבר לזה

מאיר דוד: אז אני אענה אדוני, צוהריים טובים, מאיר דוד מנהל האכיפה והסדרת חוק העבודה

מאיר דוד:      כמו שאצלנו לעובדים הישראלים אף אחד לא מזכיר פעם בשנה מה החובות שלנו, אין לנו סמכות להתערב ביחסים שבין המעסיק לעובד, אלא במקומות שהחוק מתיר לנו ומחייב אותנו, לכן אם החוק היה מחייב אותנו לכתוב או להזכיר או להדהד את חובות המעסיק או חובות העובד היינו מציינים זאת והיינו עושים את זה ולכן - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה להגיד לך שלאחרונה כשפתחתי את תיבת הדואר הפרטית שלי, לא מצאתי את אותה איגרת זכויות שהמדינה שלחה לי שמגיע לי, לא זוכר

מאיר דוד: בדרך כלל במיילים, עכשיו עדכון שכר, אנחנו מקבלים את כל העדכונים וכל הזכויות, אף אחד לא שולח לנו את החובות, כי החובות הם ביחסים של בין עובד למעסיק ולכן הם לא מוגדרים בחוק שאני צריך להגדיר אותם, באמת אני אומר את זה גם לגבי דברים שהם בסיסיים

מאיר דוד:      עכשיו אני יודע לגבי רשות האוכלוסין - - -      

ענבל משש: מאיר אני אעזור לך, יש היום באתר של רשות האוכלוסין וההגירה אוגדן של זכויות וחובות זה בא ביחד זה בא בחפיפה, אין חולק על זה

אליהו (אלי) רביבו: אלמנטרי

מאיר דוד: כן, אבל מבחינה חוקית אין לנו את היכולת

רן לביא: אבל יותר מזה, אנחנו כן מוציאים פרסומים ואפשר לראות את זה בעמוד הפייסבוק שלנו, אנחנו בהחלט מוציאים פרסומים שמחדדים כל מיני פרקטיקות שנהוגות או כל מיני טענות של עובדים זרים שאנחנו יודעים שהן לא על בסיס החוק, למשל יש טענה שהם זכאים להפסקה של שעתיים ביום, אנחנו מבהירים שאין דבר כזה, למשל עובדים רוצים - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אין דבר כזה על פי חוק, אבל האווירה מייצרת נרטיב שהברור הוא שעתיים ויותר

מאיר דוד: אבל אנחנו לא נגיד שמגיע שעתיים, אנחנו נגיד מה שהחוק מתיר

אליהו (אלי) רביבו: אני ממש מלא תודה והוקרה, אני ממש מתרגש שאתם לא כותבים את מה שלא מגיע להם, אני ממש מרוגש

ענבל משש: אבל אם עולה שאלה או סוגיה מתבקשת יש התייחסות גם לגבי השעתיים שנכתב על ידי שירי באופן ברור שהם לא זכאים לשעתיים הפסקה, זה כתוב

מאיר דוד: היה גם נושא של דמי כיס, גם את זה הבהרנו

ענבל משש: יש סוגיות שמתפתחות ועולות, אנחנו נותנים להן מענה כל העת

מאיר דוד: כל עוד אין כשל או בעיה אנחנו לא מתערבים, ברגע שנוצרת בעיה מסוימת ומוצפת סוגיה אנחנו מתייחסים ונותנים לה מענה

אליהו (אלי) רביבו: מתי לאחרונה באותה איגרת ציינתם דוגמה לעובד שמעל בתפקידו, היכה וחבט בקשישה וזה היה דינו ושאתם מאחלים להם שהם יסיימו את השירות שלהם במדינה ויצאו מכאן במועד הקבוע המתכונן ולא על ידי גירוש עם סנקציות כמו שהוטל על אותו עובד, סתם אני שואל שאלה

אליהו (אלי) רביבו:      מתי באותה איגרת כתבתם להם שאתם מבקשים לספר להם טיפה על טוב הארץ ועד כמה אתם באמת דואגים להם, כדי שהם יהיו שגרירים של רצון טוב למדינות המוצא שלהם, ויזכרו אותנו לטובה ברגע שהם עוזבים אותנו, כדי שהם ידעו שברגע שאנחנו פונים אליהם, אנחנו פונים אליהם מתוך דאגה לשלומם ולזכויותיהם מהיותם עובדים זרים וזה יגמר כשהם לא יהיו פה, והם לא יהיו פה כשהם יסיימו את שליחותם, שואל אתכם

רן לביא: אז אני אענה, אנחנו קיבלנו באחת מהפניות סרטון טיקטוק שבו עובדת צילמה את עצמה לטיקטוק, וברקע היה אפשר לראות את הקשישה, המשפחה מאוד כעסה, בצדק, שרואים את הקשישה ברקע, בעקבות זאת דיברנו עם העובדת והסברנו לה למה היא לא יכולה לעלות, כלל שהיא מצלמת את עצמה לטיקטוק זה כמובן זכותה, היא לא יכולה לעשות את זה בנוכחותה של המטופלת, אבל בעקבות המקרה הוצאנו פוסט, לוודא שזה לא תופעה מסוימת שעלולה לחזור על עצמה ולדאוג לשמור על הפרטיות של המטופלים, לדאוג לא להוציא סרטונים או לא להיות בסיטואציה שעלולה לפגוע בפרטיות של מטופלים

אליהו (אלי) רביבו: משהו שהוא קצת פחות פרווה

אליהו (אלי) רביבו:      האם אתם שולחים דוגמאות ששומעות ומטשטשות את המטופלים באותם סרטונים ומסבירים, ראו לאן לקח - - -      

מאיר דוד: אדוני, אלו מעשים פלילים שאסור לנו למעשה להתייחס אליהם

אליהו (אלי) רביבו: מה אתה אומר

מאיר דוד: אלו מעשים פלילים שצריכים להתברר בממשלת ישראל, אנחנו לא יכולים לבוא ולדבר עליהם

אליהו (אלי) רביבו: אני שואל מתי לאחרונה - - -      

מאיר דוד: כן, אבל אנחנו לא מוסמכים לדבר ולהתעסק על זה

סיגל מלמיליאן: כן, אבל להסביר, להכניס לתודעה, לא יכול להיות שאתם רק מגנים עליהם

רן לביא: אבל הנה אנחנו מבהירים

אליהו (אלי) רביבו: גברתי אני מרשה לך להתפרץ, רק תציגי את שמך

סיגל מלמיליאן: שמי עורכת הדין סיגל מלמיליאן, אני תובעת לשעבר במשרד התמ"ת, יו"ר הוועדה לעובדים זרים בלשכת עורכי הדין, עם וותק מאוד גדול בתחום של העסקת עובדים זרים ואני חווה כל יום ושומעת על מעסיקים שבפירוש עובדים עושים להם את המוות כמו שאומרים

אליהו (אלי) רביבו: ברוכה הבאה קודם כל, אני מודה לך שהגעת את נמצאת במקום טוב

סיגל מלמיליאן: כן, ויש בעיות קשות ותפקידנו לתקן אותן וכמו שאומרים אם אלו פסוקים מהתורה אז עניי עירך קודמים

אליהו (אלי) רביבו: אני מודה לך, עוד מעט את תקבלי גם את רשות הדיבור, אני אשמח שתביאי לידי ביטוי גם מעולם התוכן המקורי שלך בתחום, מהתחושות והידיעות שלך, אני אשמח להקשיב, אני גם אצפה להתייחסויות, תודה

רן לביא: אז כפי שהתחלנו להגיד אנחנו בהחלט מוצאים את הדרך כדי להבהיר גם על מקרים של התעללויות, המקרים האלו מטופלים מבחינתנו - - -     

אליהו (אלי) רביבו: מטופלים כן, אני שואל מונגשים     אילו תהליכי הרתעה אתם מבצעים כלפי אותם מטפלים, כלפי אותם שוהים כדי שידעו ממה להירתע, ממה להימנע, שידעו מה המשמעויות, שידעו שאנחנו יודעים גם להיות קצת פחות אדיבים ואנחנו קצרי רוח כלפי מי שפוגע במשפחותינו ובזקנינו

אליהו (אלי) רביבו:      גם כשאני פונה לבן אדם ואני רוצה להזכיר לו את זכויותיו ולוודא שהוא זוכר אותן, מבין אותן ומשנן אותן, אני רוצה לעשות את זה כשהוא יודע שאני פונה אליו כאל שוהה זמני במדינה, שלצד העובדה שאני מוודא וקנאי שהוא יקבל את זכויותיו, יש לו גם חובות ויוטלו סנקציות, וכשאני מראה לו דוגמאות של פשע שחבריו ומקבליו ביצעו אני עושה את זה לא בחדר הפסיכולוג, ככה כדי שהוא לא יקבל את זה כזעזוע

רן לביא: אז אני אחדד שוב, אחד מהכלים האפקטיביים ביותר כמו שאמרנו לא רק לשמירה על זכויות העובדים, אלא בכלל לשיפור האיכות של השירות שאנחנו מקבלים כאן בכל התחומים, לא רק בסיעוד, זה באמצעות ההסכמים הבילטרליים וזה למה? כי אחד הרכיבים הכי חשובים של ההסכמים הבילטרליים זו הבדיקה של ההכשרה שנעשית לעובדים האלו, אנחנו עובדים על כך שהעובדים שיגיעו לכאן הם עובדים מוכשרים, עם ידע, ניסיון והכשרה מקצועית רלוונטית

רן לביא:      אותם עובדים מתעללים לא אמורים מלכתחילה להיות לא פה ולא במכרז, לכן כשמגיע לנו מקרה כזה ואגב אני לא צריכה ללכת לקיצון של ההתעללות, אני יכולה לתת דוגמה של עובד שהגיע לכאן ואחרי יומיים הוא מוסר הודעת התפטרות ואני הסברתי לו שאחרי יומיים הוא לא יכול להגיד לי שהוא נתן ניסיון בתום לב ובכנות למקום העבודה שלו, זה מה שאמרתי לו בשיחה טלפונית, אמרתי לו להחזיק אותך בכוח אף אחד לא יכול, לשים עליך אזיקים שיכבלו אותך למקום העבודה אף אחד לא יכול, אבל להגיד לך שאתה מוגן מעצם זה שאחרי יומיים טוען שהעבודה לא מתאימה לך סתם כך זה בוודאי שלא, ולא רק שאני לא אתן לו את ההגנה המשפטית, אלא אני אסביר לו למה אני חושבת שהוא גם עושה טעות

אליהו (אלי) רביבו: אני אשמח אם גם תמסרי לו מסר ממני, תמסרי לו ככה שיו"ר הוועדה לעובדים זרים מייחל ופועל נמרצות לרגע הזה שבו כשיתגלה חוסר תום לב הוא יעלה אחר כבוד על מטוס על חשבונו ויגיע לארץ מוצאו וזו תהיה הפעם האחרונה שהוא יראה את מדינת ישראל

רן לביא: את המסר הזה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: הלוואי ונגיע לרגע הרגע, כשידעו עובדים שהם לא יכולים לחלוב אותנו ולחגוג עלינו, אני מבטיח לך שאחרי כמה עשרות מקרים כל אותה מדינת מוצא שהוא שייך אליה הם ידעו שאם מגיעים לכאן הם מגיעים למלא אחר החוזה שהם חתמו עליו, בלי מניפולציות, הם ידעו את זה, אנחנו עוד לא שם לצערי

מאיר דוד: אדוני, גישתנו כגישתך, שמי שלא בא לעבוד ומי שלא בא לעבוד בתום לב שלא יהיה פה, שילך מפה ויפה שעה אחת קודם, כולנו רוצים את זה

אליהו (אלי) רביבו: נפלא, ומה שאני מצפה כשעורכת דין לב רן מסבירה לאותו עובד- - -      

מאיר דוד: היא אמרה לו אתה חשוף, אתה בסיכון של יציאה מהארץ

אליהו (אלי) רביבו: שניונת, אם אני הייתי מצליח להיכנס לנעליה הענקיות הייתי אומר לאותו עובד קודם כל אתה מסומן אצלי כפוטנציאל למי שפועל בחוסר תום לב, ואתה הסגרת את עצמך כמישהו שבא לפה ממניעים זרים, וקח בחשבון שאני אמליץ לעקוב אחרייך ולוודא שבסטייה הקרובה שאתה סוטה בה אתה לא תהיה פה

אליהו (אלי) רביבו:      זאת אומרת, אני עורכת דין שבאה בשם וברשות החוק ומטעם המדינה שבה אתה עובד לוודא שזכויותיך ישמרו, אבל זו רק שנייה אחרי שאני מוודאת שאתה לא עושה עלינו מניפולציה כי אני עדיין חלק מאותה מדינה שזוכרת שסיבת הבאתך היא קודם כל לשרת את הסיבה שלשמה אתה באת

אליהו (אלי) רביבו:      אני מציע להתקדם, אבל בכל זאת אני אשמח לקבל איגרת משנתיים אחרונות גם זו שאתם מפיקים למעסיק וגם למועסק, תודה

אליהו (אלי) רביבו:      בבקשה גברתי

רן לביא: אוקי אז נחזור רגע לזכויות שבהן אנחנו מקבלים את הפניות, אז כפי שאפשר לראות התמקדנו פה בענף הסיעוד כי זה החלק הגדול ביותר של הפניות, אפשר לראות באמת שאנחנו מקבלים פניות בנושאים שונים, בדרך כלל הרוב המכריע של הפניות קשורות בזכויות סוציאליות, במקרה הזה אנחנו יכולים לראות לגבי חג, חופשה ושבתון

רן לביא:      פה אנחנו יכולים לראות פילוח של אמצעים לפנות אלינו, טלפונית, גם בנייח, כמובן במייל, בטלפון הנייד אנחנו בעיקר משתמשים כדי לתקשר באמצעות אפליקציית הוואטסאפ, גם מעסיקים ישראלים פונים אלינו לוואטסאפ, זה מקל מאוד על ההתקשרות עם העובדים כאשר לא מדובר בדרך כלל בשפה העברית או האנגלית, זה מאוד מקל עלינו לתת תגובה יחסית מהירה

רן לביא:      עשינו תרשים מסוים ומאוד פשטני לגבי אופן הטיפול בפניות, ברגע שאנחנו מקבלים פניות באחד מהאמצעים שהראנו קודם, אנחנו קודם כל מבררים את המידע, רוב הפניות נגמרות במתן מידע

אליהו (אלי) רביבו: לא הבנתי מתנצל, בנושא פנייה מובילים בענף הסיעוד אתם מציינים, אמנם באחוזון קטן, הריון ולידה, באילו נסיבות אישה שמגיעה לכאן לעבוד מגיעה למצב שהיא בהריון?     

רן לביא: אני לא יכולה לענות על השאלה הזו

אליהו (אלי) רביבו: מה אתם עושים בכזה מצב? לפני שאתם שולחים אותה לבית חולים ליס?     

רן לביא: אנחנו לא שולחים אותה לבית חולים, במקרה שעובדת כזו פונה אלינו ושואלת אותנו מה הזכויות שלה בעבודה אז אנחנו מסבירים לה

אליהו (אלי) רביבו: ומהן הזכויות שלה?     

רן לביא: בהינתן שיש לה את הוותק לפי חוק עבודת נשים של חצי שנה, ככל שמעוניינים לפטר אותה צריך לפנות, לבקש, להגיש בקשה לקבלת היתר ובכל מה שקשור בדמי לידה, בהינתן שהיא צברה את התקופה של ההפרשות לביטוח לאומי, אז היא גם זכאית לדמי לידה

רן לביא:      העובדים הזרים בעצם חוסים תחת שלושה ענפי ביטוח של המוסד לביטוח לאומי, לדמי לידה, תאונות עבודה ו - - -      

אליהו (אלי) רביבו: לא לא רגע אני מנסה להבין, בחורה נמצאת בבית קשיש, עובדת זרה שמגיעה לטפל באופן סיעודי בבית קשיש, הגיעה לעבוד פה, לא נכנס לחדר המיטות שלה חלילה זה שלה, אנחנו לא באים להתערב, היא באה לעבוד פה, נקלטה להריון שיהיה לה בשעה טובה, אז זה אומר שאופי ההתנהלות שלה והמסירות שלה, ללא קשר לחובות שהיא מטילה עלינו, היא באה אחת ויוצאת שניים, וזה שנייה לפני שהיא אומרת כשאתם מביאים לי את הבייביסיטר אני רוצה לראיין אותה ואני לא רוצה שהיא תהיה עובדת זרה

אליהו (אלי) רביבו:      אני מנסה רגע להבין, היא למעשה מפרה את תנאי ההעסקה שלה, היא מייתרת את ההעסקה שלה, היא אמורה להיות - - -      

טל רוסו: אדוני, הדבר מוסדר בנהלים של רשות האוכלוסין וההגירה

אליהו (אלי) רביבו: תגדירי בבקשה

טל רוסו: אוקי, עורכת דין מיטל רוסו מקו לעובד

טל רוסו:      הנקודה היא שעובדות רשאיות להיכנס להריון, זה קצת מצחיק אותי להגיד את זה, ולשהות בישראל עד חמש שנים ושלושה חודשים עם הילד שלהם ככל שיש אישור מהמעסיק, וכן קורים מצבים, העובדות לא עובדות 24 שעות שבעה ימים בשבוע, לכל העובדות יש יום מנוחה שבועי שמגיע להם לפי חוק, יש להן הרבה פעמים בן זוג בארצן, כשהן נוסעות לחופשה וחוזרות לארץ אז מתברר שהן בהריון

אליהו (אלי) רביבו: אז זאת אומרת שיכול להיות שהיא מגיעה לארץ בהריון?     

טל רוסו: לא, אחרי שהיא נוסעת לחופשת מולדת, אני באמת לא אכנס לפרטים

טל רוסו:      הנקודה המשמעותית כאן, עם כל הכבוד, עובדת הגיעה לישראל כדי לעבוד - - -     

קריאה: היא חוזרת לארץ עם ילד

רן לביא: היא לא חוזרת לארץ עם ילד, היא חוזרת לארץ בהריון, זה לא אותו הדבר

אליהו (אלי) רביבו: תעצרו, אני רוצה רגע לדעת, אני תכף ממשיך איתך, עורכת דין מיטל רוסו

אליהו (אלי) רביבו:      רק אני נותן פה את רשות הדיבור, לאט לאט, אני ממש רוצה להקשיב לך, רק יש לי שאלה

אליהו (אלי) רביבו:      יש לכם פילוח מה אחוז הנשים שנקלטו להריון בתקופה הראשונה לשהותן בארץ?     

רן לביא: לא, אין לנו שום יכולת לבצע פילוח

רן לביא:      אנחנו משרד העבודה, למשרד העבודה אין את הנתון

אליהו (אלי) רביבו: אוקי, יש למישהו את הנתונים האלו?     

תמר להבי: תמר להבי, משרד הרווחה

תמר להבי:      אני יכולה להוציא נתונים של נשים שהגיעו לכאן כעובדות סיעוד, ילדו ילדים, וממשיכות לשהות בארץ כאמור עד כמעט גיל 6, חלקן אפילו גם אחרי באופן לא חוקי

תמר להבי:      אני בקשר עם הצוות של ענבל כדי לנסות ליישר קו עם הנתונים האלו

אליהו (אלי) רביבו: נפלא אני מודה לך, תכף אנחנו נצלול גם לשם

אליהו (אלי) רביבו:      אני שואל שאלה מקדימה, אין דבר יותר בסיסי מהשאלה שלי, עובדת מגיעה, מדווחת שהיא בהריון, רוצה לדעת מה הזכויות שלה, באותה שנייה אנחנו יודעים כמה זמן היא שוהה בארץ

טל רוסו:   עובדות לא מגיעות לכאן בדרך כלל בהריון

אליהו (אלי) רביבו: לא בדרך כלל, שאלתי מה האחוז של אלו שהגיעו לכאן בהריון

טל רוסו: אם הן מגיעות לכאן בהריון, הביטוח הרפואי לא חל עליהן, אני יכולה לומר לך שבחמש שנותיי בקו לעובד היו שתי עובדות שהיו בהריון כשהן נכנסו לכאן, הן חזרו הביתה בשביל ללדת בביתן ואחר כך חזרו לפה לשארית הזמן שלהן

אליהו (אלי) רביבו: מה ממוצע פרק הזמן שהן נשארות פה כשהן בהריון?     

טל רוסו: אין ממוצע, זה קורה בנסיבות שונות - - -     

אליהו (אלי) רביבו: 1

אליהו (אלי) רביבו: 9% זה לא אחוז גדול, זה אחוז שאפשר לפלח אותו, אני רוצה לדעת עליהן הכל

אליהו (אלי) רביבו:      מאיזו ארץ מוצא הן, כמה זמן הן שהו פה, האם הן בהעסקה במוסד סיעודי או בבית קשיש, מה קורה עם היילוד כשהוא נולד, מי מטפל בו, הרי היא בעצמה מטפלת במישהו שהוא במגבלות כמו ילד, האם היא מטפלת בו בבית המטופל, האם היא מחלקת את שעות העבודה שלה ואז גם השכר שלה נחתך לחצי, האם היא משלמת על זה שהיא באה אחת ואז נמצאת שניים באותו בית, בואו תתנו לי את הנתונים זה לא כזה מסובך

אליהו (אלי) רביבו:      אל תוציאו אותי מדעתי על שאלות בסיסות שאני שואל ורוצה לדעת, אל תערבבו אותי אני רוצה לדעת מי יכול לענות לי על השאלות האלו

ענבל משש: רגע נעשה סדר, קודם כל יש נוהל מסודר שכתוב נוהל טיפול בעובדת זרה בהריון ובעובדת זרה אשר ילדה בישראל, זה נוהל מסודר שהוא מעגן את כל החובות והזכויות של מי שילדה

אליהו (אלי) רביבו: תגדירי בבקשה זכויות וחובות, זאת רוח הדיון פה

ענבל משש: במדינת ישראל ויש לה שם חלופות, אנחנו נוכל להוציא מסמך בנושא הזה שמסביר, יש גם פסיקה של בית משפט בנושא הזה של נשים שהגיעו לישראל, עבדו כמטפלות, נולדו להן ילדים, חלקן עם אב ישראלי וחלקן עם אב זר, יש הרבה מידע בנושא הזה, נוכל להוציא מסמך בנושא, כולל נתונים ומה נהוג לעשות

אליהו (אלי) רביבו: כמה זמן ייקח לכם להוציא את המסמך גברתי?     

ענבל משש: צ'יק צ'ק נוציא זה לא מסובך, נעביר תוך כמה ימים בודדים

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מודה לך

אליהו (אלי) רביבו:      אוקי, יש לך מה להוסיף עורכת דין רוסו?     

טל רוסו: לא, לא כרגע

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי, פרקטית אתן יודעות להגיד לי מה סדר היום של אותו יילוד?     

רן לביא: בדרך כלל מה שקורה ברוב המקרים זה שהעובדת חוזרת עם היילוד לארץ מוצאה, משאירה אותו שם וחוזרת

קריאה: כן, היא יכולה לבחור אם להישאר איתו שם, או לצאת יחד איתו

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל סיפקת לי נתון, רוב המקרים ב-1

אליהו (אלי) רביבו: 9% זה שהעובדת יוצאת עם הילד, זה השתקף בנתונים שאני מקבל

רן לביא: מתוך ה-1

רן לביא: 9% זה כ-100% שהיא עוזבת עם הילד, מהמקרים שהגיעו אלינו לפתחנו

אליהו (אלי) רביבו: אז אני סתם שואל שאלה, בחורה נקלטה להריון - - -     

ענבל משש: שירי לא כולן עזבו ויש גם מעסיקים שנלחמים להמשיך להשאיר אותן עם הילדים שלהן בארץ

אליהו (אלי) רביבו: בואו נעשה תרחיש שהוא ממש דמיוני, לא יכול להיות שהוא קיים, סתם אני שואל, עובדת זרה נקלטה להריון כתוצאה ממערכת יחסים שהיא קיימה עם נכד של מטופל, הילד הוא בן של ישראלי גם, הילד הזה חוזר לפיליפינים?     

רן לביא: אני הרשות אני באמת לא יכולה לענות על זה, זה לא בתוך התפקיד שלי

אליהו (אלי) רביבו: אז איך קבעת במסמרות כל כך בטוחות שהילד בכל מקרה יוצא מהארץ?     אני נותן לך תרחיש

רן לביא: אני מסבירה, מה שאנחנו רואים כאן אלו הפניות שהגיעו אלינו ליחידה, מתוך הפניות שהגיעו אלינו ליחידה, אנחנו יודעים את זה כי אנחנו בקשר גם עם העובדת וגם עם המטופלים, אנחנו יודעים להגיד את זה בביטחון של 100%

אליהו (אלי) רביבו: במקרים שהגיעו לפתחך, עד שהוא חוזר לארץ מוצאו, מה קורה עם הילד?     

רן לביא: העובדת נמצאת בחופשת לידה

אליהו (אלי) רביבו: איפה?     

רן לביא: לזה אנחנו בהחלט התייחסנו, בחוות הדעת שאנחנו כתבנו אנחנו הסברנו

אליהו (אלי) רביבו: לא, אני שואל איפה

רן לביא: אני לא יודעת להגיד לך איפה ספציפית

אליהו (אלי) רביבו: מה המדיניות?     אני שואל שאלות פשוטות תשובות פשוטות

אליהו (אלי) רביבו:      עובדת זרה ילדה, היא נמצאת בחופשת לידה, איפה?     את יודעת הרי להגיד לי שאנחנו משלמים לה על חופשת הלידה, את יודעת להגיד לי שהיא מקבלת מענק לידה, אני רוצה שתגידי לי איפה מתקיימת חופשת הלידה, הפנסיון ההוא

רן לביא: אז מה שאני יכולה להגיד לאדוני זה שיש לנו קושי משפטי לחדד איפה זה מתקיים, לכן הוצאנו חוות דעת כי מצד אחד חובת אספקת המגורים חלה על המעסיק ומאידך כשהיא נמצאת בחופשת לידה העובדת נמצאת בחופשה ללא תשלום, וזה בטח לא נראה לי סביר לבקש ממטופל שהוא זקוק לעובד - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אז את לא מבקשת, אני מאוד מודה לך ואני שואל פרקטית איפה

רן לביא: אז פרקטית אני יכולה להגיד ממה שאנחנו יודעים שהרבה פעמים לשכות הסיעוד מסייעות לעובדת למצוא מקום מגורים חלופי, ברוב המקרים זה על חשבון העובדת

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי, יש פה נציגים של לשכת סיעוד? לא

אליהו (אלי) רביבו:      אוקי, את יודעת להגיד לי איפה?     

טל רוסו: אני יכולה לומר שמהמקרים שאני פגשתי רוב המקרים היא שוהה או בדירות המשותפות שמרבית מהעובדות מתגוררת בהן בסופי שבוע, או מסתדרת סביב זה, כשברוב המקרים מה שקורה שבאמת זמן השהות הוא זמן קצר

אליהו (אלי) רביבו: כמה זמן?     

טל רוסו: פחות מ-15 שבועות של חופשת הלידה

אליהו (אלי) רביבו: כמה?     

טל רוסו: אני לא יכולה לומר כמה, אני יכולה לומר שבמקרים רבים שאני טיפלתי בהם העובדות נדרשות הרבה פעמים לנסוע בתוך חופשת הלידה לארצן, כדי להשאיר את התינוק בקרב משפחתן ונשארות שם

אליהו (אלי) רביבו: למה הן לא נדרשות לחזור לארצן לפני שהן יולדות? שילדו שם

אליהו (אלי) רביבו:      מכירות את המיילדות, מבינות את השפה, אנחנו אמרנו שיש פה בעיה שפתית, תרבותית, חברתית, בטח שם גם התנאים הרבה יותר טובים משלנו

טל רוסו: המשפחה משלמת ביטוח לאומי עבור העובדת, זה לא שהיא מקבלת חינם פה את הכל

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי, כמה שילמו ביטוח לאומי את יודעת?     

טל רוסו: 2

טל רוסו: 5%

טל רוסו:      הדברים המשמעותיים - - -     

אליהו (אלי) רביבו: באמת? אם אני אומר לך שהם מחויבים ל-0

אליהו (אלי) רביבו: 59%?      

טל רוסו: ייתכן שאני טועה, אבל מה שאני יכולה לומר כאשר עובדת יולדת, יש נהלים שמסדירים את הדברים של רשות האוכלוסין וההגירה וכמובן חוק עבודת נשים שחל על כל אישה ועל כל עובדת, זאת אומרת שככל שהעובדת נמצאת היא רשאית לקבל את כל הזכויות של כל אם ישראלית, למעט שמירת הריון בביטוח לאומי למיטב ידיעתנו

אליהו (אלי) רביבו: מה קורה באמת בשמירת הריון?     

טל רוסו: אין שמירת הריון

אליהו (אלי) רביבו: אבל אומר רופא הנשים שאובייקטיבית - - -      

טל רוסו: שתנצל את ימי המחלה שלה ואת ימי החופשה וככל שיידרש - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אבל בחורה נמצאת פה חמישה חודשים בהריון

טל רוסו: בחורה שנמצאת פה חמישה חודשים רוב הסיכויים שהיא לא בהריון, ואני אומרת את זה מניסיון רב של הרבה שנים של התעסקות עם נשים בהריון שהן מהגרות עבודה, אם העובדת נמצאת פה פחות - - -     

איתן לבני: היא לא מהגרת עבודה, היא עובדת זרה יש הבדל משמעותי, הם מתחילים להשתמש במונח הזה ואתם יודעים למה? כי למהגרי עבודה לא מגיע את הזכויות שלהם

טל רוסו: אני לא עיבדתי את המונח עובדת זרה ברשותכם

אליהו (אלי) רביבו: אתה צודק, ואני מרגיש לא בסדר שאתה צריך בכלל להסביר את עצמך ויש על זה עוד דיון וויכוח

טל רוסו: אז אני יכולה לומר מפרספקטיבה שלי אין דבר כזה עובדים זרים, אלא מהגרי עבודה, כל אחד יכול להגדיר איך שהוא רואה לנכון

טל רוסו:      אנחנו ניכנס לוויכוח הלשוני של למה אני לא אוהבת את המילה זרה?     

אליהו (אלי) רביבו: אני מתנצל סליחה, בהגדרות היום של הדיון שלי אין התעסקות באהבות שלך, אם למישהו יש פה ביטוי לאהבות שלו ולשאיפות שלו זה שלי

אליהו (אלי) רביבו:      את אוהבת לא אוהבת לא שאלתי, אני אומר עדיין הם עובדים זרים במדינת ישראל, הם זרים הם לא ישראלים, גם אם הלובי שלכם דואג לזה שחלקם יקבלו תעודת זהות כחולה, הם לעולם לא יהיו ישראלים

טל רוסו: בכל מקרה הנקודה היא שברגע שעובד נכנסת להריון ויולדת, יש לה מספר אפשרויות שמוסדרות בנהלי רשות האוכלוסין וההגירה, בנהלים של הביטוח הלאומי ובחוק עובדת נשים, ואני מניחה שמשרד העבודה שהוא חלק ממי שמנהל גם את הנושא של חוק עבודת נשים נותן מענה לתשובות

אליהו (אלי) רביבו: כן עדיין אני שואל הרי ברור שבחורה לא שולטת על המצב הקליני שלה, היא בהריון, יש מצב שהיא אמורה להיות בשמירת הריון, מחובת הרופא לדווח לה על זה, אוי ואבוי אם לא, אנחנו חייבים לוודא שאכן לא יעונה לה רע מבחינה קלינית, לא לה ולא לעובר, היא בשמירת הריון, איך מקיימים את הוראת הרופא? אני רוצה לדעת

רן לביא: אז מה שקורה זה שעובדת מאחר ואין לה את הזכות לשמירת הריון, יש לה את ימי המחלה ככל - - -      

אליהו (אלי) רביבו: יש שמירת הריון כזכות סוציאלית, אני מדבר על שמירת הריון כהוראה רפואית, כשרופא אומר לאישה גברתי את בשמירת הריון ואם אני אתרשם שאת לא מתנהלת כאישה שנמצאת בשמירת הריון אני מבקש לאשפז אותך, אולי באשפוז יום, כי אני לא מנסה לפנק אותך, אני מנסה לוודא שלא יורע לך, המצב הקליני שלך הוא כזה שאת חייבת להיות בשמירת הריון, מה קורה עם אותה אישה? זה מה שאני מנסה לדעת, לנשים לפחות מבינכן יש ניסיון והבנה יותר טובים ממני

טל רוסו: אחרי ניצול ימי החופשה וימי המחלה שלה ככל שישנם היא תצא לחופשה ללא תשלום או לחופשת לידה מוקדמת

קריאה: אבל היא בבית של המעסיק בדרך כלל

רן לביא: אבל בחופשה ללא תשלום היא לאו דווקא בבית המעסיק

אליהו (אלי) רביבו: אני שואל איפה?     

טל רוסו: אתה שואל איפה פיזית?     

רן לביא: אז אמרנו, בדרך כלל ברוב המקרים - - -     

לינא סלאם: עורכת דין לינא סלאם מייעוץ וחקיקה משרד המשפטים

לינא סלאם:      כבודו אנחנו כבר מכירים, אני בדרך כלל נמנעת מלהתערב כבודו גם יודע, אבל אני חייבת לדייק את המסגרת כאן

אליהו (אלי) רביבו: תעשי את זה יותר, בבקשה

לינא סלאם: דבר ראשון לא מתפקיד של הממונה על עובדים זרים לבוא ולהגיד מה מותר ומה אסור, התפקיד שלה על פי חוק מה שקבע המחוקק, אני רוצה אפילו אם יורשה לי להקריא את המשפט, התפקיד שלה על פי חוק הוא לקדם את נושא הזכויות של העובדים הזרים וגם להפיץ את הידיעה בעיניהם

לינא סלאם:      אז כאן היא יכולה לבקש מידע, יכולה לפנות לרשויות, יכולה לשקול להגיש הליכים וכדומה, זה התפקיד שהמחוקק נתן לה לאוכלוסייה הספציפית הזו בשל המאפיינים הייחודים

לינא סלאם:      הנושא של נשים בהריון זה נושא שמדינת ישראל כמובן בדיני המגן, נושא שמאוד חשוב לנו כמדינה, מאוד חשוב להגן על דיני המגן, ואנחנו לא מבחינים בין מוצא, גזע, דת ומין על סמך דיני מגן ובכל זאת יש דינים מיוחדים בנוגע לעובדים זרים בנושא של הורות וילודה

לינא סלאם:      אם אני מפנה את כבודו לצו בראות עובדים זרים, אז אחד הדברים הכלולים בסל השירותים הכלולים זה בדיקות של טיפולי הריון, היות ויו"ר הוועדה באמת שואל בצדק רב מדוע האישה מגיעה לפה, נכנסת לסיטואציה שהיא בהריון ומה קורה אז? רשות האוכלוסין ברמת פעלה לקידום נוהל, הנוהל הזה עבר בשלב מסוים ביקורת בית משפט, אמנם היה נוהל במשהו אחד ועברנו בג"ץ והם תיקנו אותו בהתאם לבג"ץ

לינא סלאם:      מה שאני מנסה להגיד זה שיש פה מערכת שהיא מבוססת על אחד בודק השני מגבה, לכן אתה גם תמיד רואה כאן זה אומר את זה וזה משלים את זה, אבל כולם ביחד פועלים מכוח חקיקה, הלכות ואמנות, גם בג"ץ בא ואמר אנחנו לא יכולים לפגוע בזכות חוקתית של אדם, במיוחד לאישה שהייתה נשואה לפני שהגיעה לישראל, חזרה לחופשת מולדת ונכנסה להריון

לינא סלאם:      כמובן שיש גם התייחסות בחקיקה למה קורה במידה ורופא קבע שעובד זר אינו יכול למלא את תפקידו בשל סיבה רפואית, גם שם יש מענה דרך החקיקה, כל מענה מקבל את הביטוי שלו

לינא סלאם:      זה לא דיון לצרכי דיון, זאת אומרת אם מעלים את השאלות כאן מחוסר ידיעה, כאן נמצאים משרדי הממשלה ונשמח לתת כל מידע שיו"ר הוועדה מבקש, אבל אם זה עניין של לשאול על אופן יישום המדיניות אז זו כבר שאלה אחרת

אליהו (אלי) רביבו: אז תראי, ראשית, כמעט כמעט כל מה שגברתי אמרה אני מכיר, מכבד ומבקש לאכוף גם

אליהו (אלי) רביבו:      אני שואל שאלות פרקטיות, כשמשרד העבודה והרווחה והממונה על זכויות והתנאים של העובדים הזרים מדווחים להם מה הזכויות שלהם, אני שואל קודם כל מה הזכויות שהיא מדווחת לאישה שנמצאת בשמירת הריון, אני שואל פרקטית לא אומר עכשיו למה, שואל פרקטית איך המערכת הזו מתנהלת, מה קורה עם אותה אישה שרופא כתב לה או לא כתב לה שהיא לא יכולה לעסוק בעבודת סיעוד, הוא לא כותב, הוא כותב מה הוא דורש ממנה ואיך הוא דורש ממנה להתנהג ולהתנהל כדי לשמור על שלומה ועל שלום העובר

אליהו (אלי) רביבו:      הרופא אומר את צריכה להרים רגליים על כרית כדי שלא יהיו לך התנפחויות שלוש שעות ביממה, לא אומר איך תעשי את זה, הוא אומר שאת צריכה להיות במנוחה רוב שעות היממה, לא אומר על חשבון מי ואיפה, אני שואל פרקטית איפה זה מתקיים, מישהו צריך להסביר לי

לינא סלאם: אז אני אשלים חצי משפט שהתפקיד של שירי לב רן הוא בעצם לאכוף את הזכויות ואני פשוט מקריאה - - -      

אליהו (אלי) רביבו: ופה שאלתי מה הזכויות בנושא הזה

לינא סלאם: התפקיד הוא לאכוף את הזכויות ולקדם את ההכרה, אבל הרבה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: כן אבל אני שואל מה הזכויות

סיגל מלמיליאן: הזכויות של העובדות הזרות הן כמו של העובדות הישראליות לכל דבר ועניין, לכן צריך לשנות את החוקים שהם לא יהיו שווים

רן לביא: זה לא לכל דבר ועניין, אני כן אחדד שאנחנו עוסקים אך ורק בדיני העבודה, כשעובדת כזו תרצה לשאול אותי על תנאים כללים שהם נוגעים לרווחה אני לא אענה למה

אליהו (אלי) רביבו: זה בסדר שנעשה סימולציה גברתי?     

רן לביא: כן בשמחה

אליהו (אלי) רביבו: אני העובדת הזרה, אני מתקשרת אליך ללמוד את הזכויות שלי ומשתפת אותך בתום לב אומרת שלום אני בהריון, אמרו לי שאני בשמירת הריון, איפה אני עושה את זה? מה את עונה לה?     

רן לביא: אז אני עונה לה ככה, אם את בשמירת הריון אין לך זכות להיות בשמירת הריון במסגרת העבודה מכוח חוק הביטוח הלאומי, אם יש לך ימי מחלה שצבורים לזכותך את צריכה או יכולה לנצל אותם, אם יש לך ימי חופשה שצבורים לזכותך את יכולה לנצל אותם, כלל שאין לך את לא יכולה לכפות על המעסיק להמשיך להעסיק אותך כרגע, ואת צריכה למצוא פתרון מסוים, אני מציעה לך לפנות ללשכה הפרטית שבה את רשומה על מנת שהיא תסייע לך, בזה סיימתי את השיחה

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי, אני מודה לך, היא אומרת אוקי צבורים לי חופשת מחלה וחופשה שנתית, אני רוצה לממש אותם, איפה אני מממשת אותם?     

רן לביא: היא יכולה לממש אותם בבית המטופל, כי היא עדיין מועסקת, חלים עליה תנאי העבודה

אליהו (אלי) רביבו: אתם הבנתם? לשם רציתי להגיע, זאת אומרת שבאותו רגע אתם לא משחררים את המעסיק מהכבלים האלו, אם מאותו רגע באופן כפוי היא נמצאת אצלו

אליהו (אלי) רביבו:       הבנו? עם ישראל הבין?     שנייה יש הסתייגות, בבקשה

רן לביא: באותה מידה אני יכולה להגיד לאדוני, אלו דווקא המקרים היותר מורכבים של עובדות גם עובדים אבל בעיקר עובדות, שחלילה מתגלה שהם חולים במחלה מאוד מאוד קשה, ונניח מצב ואני לא מתארת להם מצב תאורטי, אלא אחד מהמקרים שהגיעו אלינו, עובדת שנמצאת בישראל, מטפלת במטופל באופן מאוד מאוד מסור למעלה משש שנים ומטבע הדברים לעובדת הזו צבורים כ-90 ימי מחלה בהנחה שהיא לא ניצלה את כל ימי המחלה שלה, העובדת הזו זקוקה לכל 90 הימים האלו, והיא גם לא נמצאת אגב לא בשמירת הריון, או לא בהריון בכלל אלא היא זקוקה לטיפולים והולכת לכימותרפיה וכדומה

רן לביא:      לעובדת הזו מאחר ויחסי העבודה עדיין חלים יש זכות להישאר בבית המטופל וזה מצב אפילו עוד יותר מורכב, כי יש לנו מישהי שהיא באמת חולה וזקוקה לטיפול, המצבים האלו הם בדרך כלל חריגים, הם ידועים והם מטופלים, בדרך כלל גם הלשכות ברוב המקרים בני המשפחה של המטופלים גם מסייעים, כי מבינים שאי אפשר לשלוט בהכל, ובסופו של דבר אם אנחנו נצטט את המשפט רצינו עובדים קיבלנו בני אדם, אנחנו מתעסקים בבני אדם ואי אפשר שלא לתת טיפול

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מודה לכם, אנחנו נאלץ לעצור את זה כאן ולהתקדם לצערי, אבל תחושותיי גם בנושא הזה אני מניח שזהות לכל הנוכחים, בבקשה

רן לביא: סוגיה נוספת שראינו שהיא מאוד בוערת, הרבה מטופלים באים אלינו בטענה שעובדים זרים שזכאים ליום מנוחה שבועי, מעדיפים שלא לנצל את יום המנוחה, כי אם הם עובדים במהלך יום המנוחה אז הם זכאים לתשלום נוסף, אנחנו בחרנו דווקא מתוך הזכות הזו לחדד לעובדים למה כדאי להם ונכון להם להשתמש ביום המנוחה, גם אם הם לא ירוויחו את התשלום הנוסף הזה, בסרטון הזה אנחנו קודם כל הסברנו את המסגרת המשפטית אבל גם הבאנו עובדות שידברו אל העובדים, אל הקולגות ויסבירו להם למה זה נכון לרווחתם לצאת ליום המנוחה ולמה גם בסופו של דבר זה ייעל את הדבר שלהם

רן לביא:      הוצאנו את הסרטון וכמו שאתם רואים הוא זכה לצפיות רבות ולשיתופים

אליהו (אלי) רביבו: אפשר לראות אותו?      אגב, הבחירה לאותו יום בשבוע של החופש היא של המעסיק?     

רן לביא: לא, הבחירה של יום המנוחה השבועי היא דווקא של העובד לפי שעות עבודה ומנוחה, חוק שעות עבודה ומנוחה קובע שאם הוא יהודי הוא חייב לקחת את יום המנוחה ביום שבת, ואם איננו יהודי הוא יכול לבחור או ביום המקודש שלו לדוגמה, נוצרים ראשון ומוסלמים שישי אבל הוא גם יכול לבחור שזה יהיה יום שבת

אליהו (אלי) רביבו: אבל אם הוא לא רוצה ביום שבת והוא רוצה ביום שלישי?     

מאיר דוד: לא לא, הוא לא יכול

רן לביא: יום שלישי לא אפשרי

מאיר דוד: הזכות שלו לבחור בין שלושת הימים הבאים שישי, שבת או ראשון

מאיר דוד:      אם הוא יבקש ביום שלישי אני לא אתמוך בבקשה שלו, כי לפי החוק זה לא יום המנוחה, אני רוצה יום שלישי גם ימי מנוחה, אני לא אעבוד ביום שלישי ואבוא ביום שבת לא

אליהו (אלי) רביבו: אם מקום העבודה שלך מקיים פעילות ביום שבת אז זה לגיטימי

מאיר דוד: צריך היתר לדבר הזה

אליהו (אלי) רביבו: לגיטימי למה זה לא כזה מסובך, אם זו מערכת שעובדת כשבעה ימים בשבוע מה זאת אומרת אתה לא תתמוך, מה אתה רוצה שביום שכל בני המשפחה של המטופל נמצאים שיהיה גם העובד, אבל ביום שאף אחד לא נמצא שהוא לא יהיה? למה לא לתת את זכות הבחירה למעסיק, אומר שהוא זקוק לו ביום מסוים

אליהו (אלי) רביבו:      אני אשאל אותך שאלה, מאן דהו מציל בבריכה, עונת הקיץ, הבריכה פעילה שבעה ימים בשבוע אמת או לא? התנועה ביום שבת עומד על 4000%, באמצע שבוע עשרות אחוזים, אומר המעסיק יש לי מחסור ביום שבת, אני לא מחייב אותך לעבוד בשבת רק בגלל שבת, אלא אני אומר לך מראש העבודה היא בכל אחד משבעת הימים בשבוע עם יום מנוחה, אני רוצה לבחור מתי אתה תהיה בחופש, אתה עוסק בתחום שבו הפעילות המוגברת היא באוגוסט וכל השנה אנחנו אנחנו עונת מלפפונים, אתה לא יכול להחליט בשבילי שהחופשה השנתית שלך תהיה באוגוסט, כי אני מחזיק אותך כל השנה בשביל אוגוסט, אז אני אגיד לך תצא ביוני

מאיר דוד: על חופשה שנתית כן, אבל על יום מנוחה לא, גם לדוגמה שציינת יש היתרים, יש היתרי העסקה למצילים שאפשר להעסיק אותם ביום המנוחה ביום שבת, עדיין זה לא אומר שאפשר להעסיק אותם בכל שבת ולא לתת להם יום מנוחה אחד פעם בחודש ביום השבת

מאיר דוד:      גם ההיתרים - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אין בעיה, למה התקנון הזה לא מוצג גם כאן?     בואו נסדיר שהמעסיק יקבע את היום בשבוע שהעובד נמצא בחופש, אך פעם בחודש העובד יחליט

וואאיל עבאדי: זה מנוגד לחוק שעות עבודה ומנוחה

מאיר דוד: צריך לתקן את החוק אדוני היו"ר

מאיר דוד:      ברגע שמתקנים את החוק אפשר לדבר, גם אם יוחלט על יום מנוחה אחר יש כאן המון סוגיות שאם רוצים לדבר צריך לתקן את החקיקה, ולכן אנחנו לא יכולים לעשות את זה

וואאיל עבאדי: חבר יום המנוחה חייב להיות או שישי, שבת או ראשון לפי פקודת - - -      

אליהו (אלי) רביבו: זאת העסקה מיוחדת, אני מסביר לך משהו, תקשיב, אני אפעל להתאמת החקיקה, נגמר

וואאיל עבאדי: אני מסביר לאדוני רק למה אין אפשרות

אליהו (אלי) רביבו: אני מודה לך, והתפקיד שלי הוא להיות יצרתי ולמצוא את הדרך החוקית שבה כן יהיה ניתן

אליהו (אלי) רביבו:      אני מודה לך על הסקירה בדיון אצלי בשבוע

אליהו (אלי) רביבו:      אוקי, בואו נתקדם חבר'ה כי עוד מעט אני כבר - - -     

רן לביא: מצאתי את הסרטון אבל אנחנו מתקשות להציג אותו

אליהו (אלי) רביבו: אוקי, אז אל תציגו אותו בואו נתקדם ונתמקד מעט באכיפה בבקשה

אליהו (אלי) רביבו:      חמש דקות לסיום אם אני לא מפריע ואני מתאפק זה בסדר?     

רן לביא: דקה לסיום

אליהו (אלי) רביבו: כל מה שאת רוצה לדבר איתי על אכיפה זה רק דקה? הבנתם את היחס, שעתיים זכויות, דקה על חובות, עשרה עמודים על זכויות, משפט מרומז על חובות

מאיר דוד: אדוני לגבי יום המנוחה שציינת אנחנו נבחן שוב וניתן תשובה לגבי מה שאתה אמרת, יום מנוחה באמצע שבוע

מאיר דוד:      אכיפה אתה רוצה עכשיו? אין אכיפה, אתה רוצה להמשיך?     

אליהו (אלי) רביבו: לא יכול להיות שאין אכיפה, גם למי שמעט מתבלבל כשמדברים על אכיפה הם מתכוונים לאכיפה על מעסיקים לא על מועסקים, רגליים על הקרקע חבר'ה

אליהו (אלי) רביבו:      טוב בואו נתקדם

רן לביא: הדבר האחרון שרק רציתי לציין ושוב זה בא בתגובה להרבה מהמקרים שמגיעים אלינו, אחת מהסמכויות שיש לממונה זה גם לעשות גישורים, ואנחנו מגלים שהרבה מהמקרים שמגיעים אלינו שיש בהם הרבה מאוד מתחים, ועל מנת ששני הצדדים לא יצטרכו להשקיע כסף וזמן בלשכור עורך דין ולהתנהל מול ערכאות משפטיות, אז זה שירות שאנחנו מציעים לציבור, אנחנו רואים שהכלי הזה הוא כלי מאוד מאוד אפקטיבי כי אנחנו מצליחים להביא את שני הצדדים להסכמות, אנחנו כמובן אומרים את זה כאן כדי שמי שמוצא לנכון להשתמש בכלי הזה יותר ממוזמן ליצור איתנו קשר

רן לביא:      עכשיו לאכיפה

שרון כהן: צהריים טובים, שמי שרון כהן ואני מנהלת תחום בכיר במנהל הסדרה ואכיפה

שרון כהן:      ראש המנהל מאיר דוד יושב כאן והוא אחראי על כל האופרציה הזו, גם על תחום האכיפה וגם על היחידה של שירי

שרון כהן:      מנהל הסדרה ואכיפה זה גוף שאמון על אכיפה חוקי עבודה במשק הישראלי בכלל, האכיפה מתבצעת כלפי כלל המעסיקים במשק ואנחנו לא מתייחסים לזהות העובד בין אם הוא עובד זר, או לא עובד זר, ישראלי או לא ישראלי, חוקי או לא חוקי, זה לא משנה, מה שחשוב לנו זה שהמעסיק יפעל כחוק

שרון כהן:      לצורך העניין, אנחנו אמונים על למעלה מ-22 חוקי עבודה שאותם אנחנו אוכפים, שטומנים בחובם כ-128 סעיפי הפרה שזה המון, ביניהם עוד צווי הרחבה וביניהם צו ההרחבה לפנסיה

שרון כהן:      האכיפה שלנו מבוססת בעיקר על תלונות, שזו היחידה שאני אמונה עליה, ועל אכיפה יזומה, אני אתן כאן סקירה קצרה בהיבט של עובדים זרים כי לשם כך התכנסנו

שרון כהן:      במהלך שנת 2022 התקבלו ביחידת הפניות כ-128 פניות של עובדים זרים בחשד להפרות חוקי עבודה, מרבית הפניות הללו התקבלו במסגרת שיתוף הפעולה עם רשות אוכלוסין והגירה שמפעילה את מרכז הפניות לעובדים זרים של CIMI, וכן על ידי קו לעובד וארגוני זכויות עובדים, במהלך שנת 2022 ניהל מנהל הסדרה ואכיפה כ-415 תיקי חקירה כנגד מעסיקים בחשד להפרות חוקי עבודה, ניתן לגזור מזה שהאכיפה בנושא של עובדים זרים היא גדולה יותר, מבוססת אכיפה יזומה

שרון כהן:      יש לנו יחידת מודיעין שהיא בעצם מגיעה, גם כן בשיתופי פעולה עם ביטוח לאומי, בשולחנות עגולים עם רשות האוכלוסין וההגירה, אגף שירות למעסיקים וכדומה ומגיעים למעסיקים ששם הסבירות להפרות חוקי עבודה גדולה יותר

שרון כהן:      בשקף הבא אני מציגה את הענפים שבהם נפתחו תיקי החקירה, ניתן לראות שבענף החקלאות ובענף הבניין זו עיקר הפעילות שלנו בהיבט של אכיפת חוקי עבודה, וביתר הענפים אתם לא תראו כאן את ענף הסיעוד, כי באמת העשייה הרבה של עורכת דין שירי לב רן היא בענף הסיעוד וזה פחות מגיע אלינו, אנחנו מודעים לקושי באכיפה בענף הסיעוד, כי גם הקשיש מוחלש וגם העובד מוחלש, ואנחנו מעדיפים שיהיו הליכים של בירור וגישור ככל שניתן לפני שאנחנו מגיעים עם המכה הקשה של האכיפה

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך אני מתנצל שאני מפריע ככה ברצף, שאלה, אני מניח שכשאתם כותבים עובדי ניקיון ושמירה אתם לא מתכוונים לעובדים זרים

שרון כהן: לא הכוונה זה לענף כולו

אליהו (אלי) רביבו: ואת אמרת שאת כרגע ממקדת את הסקירה סביב עובדים זרים

ענבל משש: אבל זה שולל גם פלסטינאים

מאיר דוד: אז אני אחדד, באגף הניקיון מועסקים עובדים מסתננים ומבקשי מקלט, יש לא מעט

שרון כהן: כשאנחנו אומרים שמירה וניקיון זה ענף שהוא יחד, כי הרבה פעמים החברות עצמן מקבלות רישיון של שמירה וניקיון, אנחנו מתייחסים פה בעיקר לעובדי ניקיון

ענבל משש: וזה כולל מעסיקים של פלסטינאים

שרון כהן: כן, במהלך שנת 2022 מנהל הסדרה ואכיפה הטיל עיצומים כספיים בגובה של למעלה מ-7 מיליון שקלים כנגד מעסיקים שהפרו את חוקי העבודה, ניתנו כ-400 התראות מנהליות לאותם מעסיקים שהפרו, כמובן מעסיק זה בהתאם לנוהל התראות ובהתאם - - -     

אליהו (אלי) רביבו: מה אחוז הגבייה בגין העיצומים של 7 מיליון שקלים?     

מאיר דוד: גבייה ישירה בערך כ-20% והשאר עובר למרכז לגביית קנסות

שרון כהן: הליכים שהם יחסית חדשים, אני כל הזמן אומרת שזה במסגרת המדיניות החדשה, אבל הזמן עובר והשנים עוברות וזה כבר לא כזה חדש, אבל עדיין הנטייה היא לומר שבמסגרת המדיניות החדשה אנחנו הנהגנו מנגנון מסיום למעסיק לתקן את ההפרה

שרון כהן:      לצורך העניין אתה מעסיק והפרת את חוקי העבודה, קיבלת מאיתנו עיצום כספי של כ-100,000 שקלים, שזה לא מעט, אנחנו באים ואומרים לך היה ותתקן את תנאי העבודה, היה ותתקן את הליקוי ותחזיר את הכסף לעובדים אנחנו - - -      

אליהו (אלי) רביבו: תמריץ, מדהים אני מאוד מאמין בתמריצים

שרון כהן: בהחלט, ובמסגרת הזו אנחנו שמחים לומר בשנת 2022 הוחזרו כספים לכ-710 עובדים זרים בסכום של 1

שרון כהן: 7 מיליון שקלים

מאיר דוד: אני רק אגיד אדוני, שרוב התלונות בנושא עובדים זרים הן על שעות נוספות, עובדים שעובדים שעות רבות ולא מקבלים את מלוא התגמול, או עובדים כמו בענף הניקיון שעבדו תקופה מסוימת ולא מקבלים בכלל שכר, אלו המקרים הקשים שאנחנו נתקלים בהם לרוב, בענף הבניין מועסקים בין 12-13 שעות ומקבלים רק עבור 8 שעות, בענף החקלאות גם, אלו המקרים הקשים בהם אנחנו נדרשים להתערב

אליהו (אלי) רביבו: בעניין הבניין אנחנו בימים האחרונים מנהלים לא מעט דיונים, לא נצלול כרגע

שרון כהן: זהו, באמת בקצרה, אנחנו מדברים על נושא של שיתופי פעולה, המנהל שותף ויוזם שולחנות עגולים לנושא זכויות עובדים עם ארגונים שונים, אנחנו אחת לרבעון עושים פורום של זכויות עובדים זרים שבהם שותפים כל ארגוני העובדים, בכל הנושאים, אנחנו מציפים גם זכויות שקשורות לעובדים זרים, אבל בכלל גם זכויות עבודה שקשורות במשק, במסגרת המאבק בסחר בבני אדם אנחנו משתתפים הן בהכשרת עובדים והן במתן הרצאות, אנחנו לוקחים חלק בהרצאה הזו שהיא מתרחשת אחת לרבעון, או פעם בחצי שנה, ובאמת אנחנו עושים את כל שיתופי הפעולה האלו ואת כל האכיפה המשולבת הזו למיצוי ההליכים עליהם אמון המנהל, ולמיצוי זכויות של עובדים בכלל במשק בהקשר הזה של עובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי

אליהו (אלי) רביבו:  כמה שאלות לעניין המשקים של בין משרד העבודה ולבין מנהל האכיפה ורשות האוכלוסין: איך גורמים לכך כאשר נתפס מעסיק של שוהה בלתי חוקי וכשהמעסיק - - -     

מאיר דוד: אנחנו נדבר על זה אדוני, אתמול זה עלה בדיון בוועדה ושבוע הבא נעשה דיון בנושא הזה גם בוועדת העבודה, אנחנו באמת נחשוב איך לברר את זה גם לגבי סמכויות, גם לגבי חלוקת העבודה, גם לגבי איך מביאים את המידע, מה ואיך, אני יודע שהנושא הזה בוער לאדוני אנחנו נדבר על זה בנפרד, באנו יותר בשביל לתת סקירה החגיגית על הפעילות ופחות על הנושא הזה

אליהו (אלי) רביבו: אני מעריך זאת מאוד ועדיין מדגדג לי לשאול לפחות שאלה אחת, היה לי רצף של שאלות אני עוזב את זה

מאיר דוד: אז אני אגיד לאדוני שכל מעסיק שאנחנו אוכפים אנחנו מעבירים את המידע לרשות האוכלוסין, סביב הנקודה המאוד בוערת נעשה לזה פתרון, מבטיח לך שנמצא פתרון, אולי אדוני יעזור לי לקבל תקנים, יעזור לי לתמרץ את העובדים

ענבל משש: בסוף כולם מעבירים אלינו, הם רק רוצים את התקנים ואת העבודה שתישאר אצלי

מאיר דוד: אדוני אנחנו נעשה את זה בצורה באמת חכמה

אליהו (אלי) רביבו: הם דווקא באו בגישה יצירתית שהם רוצים את העבודה ולתת לך את התקנים

מאיר דוד: אנחנו נמצא את הפתרונות אדוני וננהל את האכיפה שתהיה מה שנקרא הוליסטית 360 מעלות, אני מבין את הרצון של אדוני

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מאוד מודה לכם ועדיין שאלה אחת מדגדגת לי מאוד

אליהו (אלי) רביבו:      מותר לי עדן? יש לנו את הזמן? זה בסדר?     קיימת מציאות שעובד נחשד, או נתפס מועל בתפקידו, עצור, כלוא, מגורש, שאתם עדיין מסייעים לו לקבל את זכויותיו? מכאן או שהוא כבר לא בארץ

מאיר דוד: אני לא נתקלתי בזה, שירי תגידי איך אצלך

רן לביא: פשוט דילגתי על השקף הזה

אליהו (אלי) רביבו: איך את בורחת, לפחות ניתן לומר עליך גברתי שאת ממלאת את שליחותך ועבודתך נאמנה במסירות ובשקדנות

רן לביא: לטובת הכלל, בכל מקרה אנחנו קיבלנו במהלך שנת 2022 באופן לא יזום מאיתנו אני חייבת לומר, קיבלנו החלטות שניתנו בבית הדין למשמורת, מקרים שהגיעו לבית הדין למשמורת שהעובד נמצא בכלא גבעון והתברר תוך כדי הליך הגירוש שלו שהוא לא קיבל את מלוא השכר שלו, היו לנו מקרים כאלו, אנחנו יצרנו קשר כמובן עם רשות האוכלוסין שסייעו לנו להגיע לכלא ולפגוש את העובדים האלו, ברוב המקרים הצלחנו לדאוג לכך שהעובדים יקבלו את השכר שהגיע להם, לצערנו לא בכולם

מאיר דוד: אדוני אנחנו מדברים פה על סוגיות שהן רוחביות גם לעובדים ישראלים, גם עובד ישראלי שמעל וגנב יכול בסופו של דבר להיות מפוטר, אבל הוא יצטרך לשלם את השכר והזכויות, אחר כך הוא יתבע בבית הדין

איתן לבני: אין בכלל אפשרות בכלל לתבוע אותו, אין אפשרות, זה העיוות שקיים

איתן לבני:      אלו זכויות היתר של עובד זר על אזרח ישראלי, זה לא נורמלי שרק עובד זר יכול לתבוע את המעסיק שלו ומעסיק לא יכול לתבוע את העובד, אין לו אפשרות לתבוע לאן הוא יגיש את כתב התביעה, מה הוא יכול לעקל לו, מאיפה הוא ייקח את הכסף? ברגע שהם מקבלים את הכסף הם מעבירים אותו באותו יום לחוץ לארץ, העיוות הכי גדול ואתם אומרים לי פה שיש כאן קבוצה מוחלשת של עובדים זרים, הקבוצה המוחלשת היא זקנים, תספיקו לספר סיפורי סבתא פה

רן לביא: אני לא חושבת שיש מקום להרים את הקול אדוני, אני מסבירה שוב שברגע שלעובד יש זכאות לקבל את השכר שלו, אני לא דיברתי כרגע לא על מקרים של גניבה או משהו אחר, ברגע שלעובד יש זכות לקבל שכר עבור עבודה שהוא ביצע, בהחלט יש מקום לסייע לו לקבל את השכר שלו, בדיוק באותה נשימה אני אומרת בעקבות ההערה שלך, עובד שלא קיבל את השכר וגורש מישראל ועדיין יש לו את הזכאות לקבל את השכר שלו גם הוא יתקשה ככל הנראה לנהל תביעה כאשר הוא נמצא מחוץ לארץ

אליהו (אלי) רביבו: אתם מסייעים לו גם כשהוא בארץ מוצאו?     

וואאיל עבאדי: אנחנו כהסתדרות כן מסייעים לו, אנחנו ככוח יכולים לייצג אותו גם כשהוא בארץ המוצא שלו

רן לביא: הסיוע שאנחנו נותנים לו זה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: ואם אני אומר לכם שעובד שמעל בתפקידו הכה, גנב, ביזה מדינת ישראל הצליחה להחזיר אותו לארץ מוצאו, כלומר לגרש אותו ועל פי משנתי הכסף שהוא צבר פה בכל מיני חתכים צריכים להיות מועלמים לטובת מתן הטבות וסיוע ברכישת מצלמות לקשישים אחרים על פי מבחן הכנסה, כדי למנוע שיהיו מקרים נוספים כאלו, מה תהיה גישתכם?     

וואאיל עבאדי: אבל אדוני, שכר עבודה מגיע לו אפילו אם הוא גנב, אי אפשר לשלול שכר עבודה

מאיר דוד: אדוני קטנו לחלוק על משנתו אדוני, אבל , אנחנו נביע עמדה מקצועית אך ורק במה שהחוק מתיר לנו

וואאיל עבאדי: החוק לא מרשה לך לשלול שכר עבודה

מאיר דוד: לכן אני אמרתי אנחנו נדגיש עמדה מקצועית לפי מה שהחוק אומר לי

אליהו (אלי) רביבו: אני אדמה לכם גישה טיפולית בסדר?     

וואאיל עבאדי: אני לא מדבר על - - - אני מדבר על שכר עבודה, על פדיון ימי חופשה שנתיים

אליהו (אלי) רביבו: אז תן לי רגע לומר לך מה אני רואה בחזוני בסדר?     עובדת ששבוע שעבר או לפני שבועיים צפינו בקלטת שהיא חובטת באופן אכזרי וברוטלי באותה מטופלת שלא עשתה כלום, זה גם לא תוך כדי משהו שהיא הוציאה אותה מדעתה למרות שגם זה חלילה, נשלים עם זה

אליהו (אלי) רביבו:      אני אגב מציע לכם עצה, גם לעורכת הדין מיטל רוסו, תמיד כשאנחנו רואים כאלו סרטונים נעצום את העניים ונגיד ראינו הרגע מה עושים לסבתא שלנו, ואז תחוו את דעתכם, לגישתי אותה עובדת, צריכים למצות איתה את הדין, צריך להעמיד אותה למשפט ולצורך העניין נפסק שהיא צריכה לקבל כשנתיים מאסר בסדר?     מעבר לקנס שנעזוב אותו בצד, לגישתי בשנתיים שהיא אמורה לשבת בכלא, כל יום בכלא עולה כ-480 שקלים, ליצור את המכפלה הזו, צוברים סכום מסוים כמה זה יוצא לשנתיים, את אותם אלפי שקלים, או עשרות אלפי שקלים מחלטים מהזכויות הפנסיוניות שנצברו לה, מהמשכורות שחייבים לה, מהכספים שיש בבנק ומהכסף שהיא שמרה מתחת למזרון בבית המטופל כשהיא הרביצה לו

אליהו (אלי) רביבו:      את הכסף הזה אנחנו נחלק גם חלק מהקנס למטופל כדי להטיב עם אותו מטופל, וחלק למצוא קופה מסוימת שאיתה אנחנו נממן רכישת מצלמות בסבסוד לקשישים על פי מבחן הכנסה כדי למנוע בעתיד כאלו מקרים, והעודף שיישאר נארוז אותו ונשלח לה

סיגל מלמיליאן: כן, אבל אי אפשר לממש את זה בפועל

אליהו (אלי) רביבו: למה?     

סיגל מלמיליאן: כי קודם כל את הכספים שלהם הם מעבירים אוטומטית לארץ המוצא שלהם, אז אין להם פה שום דבר

סיגל מלמיליאן:      אין פה נציג מהמשטרה אבל המשטרה בדרך כלל סוגרת תיקים של עובדים זרים מחוסר עניין לציבור, אין שום אכיפה

אליהו (אלי) רביבו: אז אני רוצה לספר לך משהו שלפני שלושה שבועות מדינת ישראל הצליחה לגרש עובדת זרה, בתיק שלה היה סכום לא מי יודע מה גדול שהיא צברה, כ-870,000 שקלים בערך במזומן, והיא לא הייתה נתפסת היא הייתה בלתי חוקית, היא לא הייתה נתפסת אם היא לא הייתה חובטת באותה מטופלת שלה וכמה ימים קודם המשפחה שמה מצלמות כי הם חשדו

אליהו (אלי) רביבו:      היא יכלה להישאר פה ולעשות עוד מאות אלפי שקלים, בין 870,000-880,000 שקלים, לא סכום גדול, בלי מיסים, בלי הפרשות, אגב חלק מאוד גדול מהזמן שהיא הייתה מנועה מלחזור לארץ מוצאה, כי מדינת ישראל לא מצאה את הדרך להחזיר אותה עם הכסף המזומן, מכיוון שהיא הייתה חייבת לחזור בטיסת קונקשן ולא יודעים מה לעשות עם הכסף כשהיא מחליפה מטוסים, לא רוצים לקחת לה את הכסף, תעזבו זו סתם פנטזיה

אליהו (אלי) רביבו:      בואו נתקדם, אני מבקש להעביר את רשות הדיבור למכובדי מר וואאיל עבאדי, מנהל חטיבה ארצית של איגוד עובדי הבניין, אבל ברשותך אנחנו מתכנסים לסיום

וואאיל עבאדי: לא לא, ממש קצר, כשתי דקות, אני לא אכביד על אדוני

וואאיל עבאדי:      אני בעניין העובדים הזרים אני אתייחס אך ורק לעובדי הבניין, אני מנהל חטיבה ארצית של איגוד עובדי הבניין בראשותו של יצחק מויאל, שמסר לי שהוא נאלץ לקחת את אשתו לבדיקות ולכן נבצר ממנו מלהגיע לכאן

אליהו (אלי) רביבו: ידעתי שאם הוא לא הגיע יש סיבה מספיק טובה, תמסור לו את ברכותיי, איחולי ותודתי על פועלו

וואאיל עבאדי: אנחנו בשיתוף גם עם רשות האוכלוסין והעבודה, גם עם משרד העבודה וגם עם התאחדות הקבלנים ברחבי הארץ מטפלים בעובדי הבניין, בעובדים הפלסטינים ובעובדים הזרים, את העובדים הזרים אנחנו מספיקים לקלוט אותם כבר בשדה התעופה ברגע שהם דורכים במדינת ישראל

וואאיל עבאדי:      אנחנו נותנים להם את ההסכם הקיבוצי הענפי בענף הבניין בשבע שפות שונות, עברית, ערבית, אנגלית, רוסית, סינית, מולדבית וטורקית ואנחנו מחלקים את הזכותון שלהם בשבע שפות ומכשירים אותם כבר ביום הראשון לעבודתם לפני שהם נכנסים לאתר בהכשרת בטיחות בעבודה במסגרת המלחמה בתאונות עבודה, גם עושים להם השתלמויות ומסבירים להם על הזכויות שלהם, גם הקימו להם את הזכותון בשבע שפות, כל אחד בשפה שלו

אליהו (אלי) רביבו: גם חובות?     

וואאיל עבאדי: לא, אנחנו כארגון עובדים אנחנו לא נעשה את העבודה של משרד העבודה

קריאה: רק אנחנו בחובות אתה עוד לא הבנת?     

וואאיל עבאדי: יש לנו השתלמויות שאנחנו גם מזמינים את רשות האוכלוסין להסביר על הזכויות שלהם והם עם כל הכבוד להם משתפים פעולה ובאים לכל הזדמנות

אליהו (אלי) רביבו: בלקבל זכויות מי לא ישתף פעולה?     

וואאיל עבאדי: כל זה עדיין לא מספיק

אליהו (אלי) רביבו: איתן, מי לא ישתף פעולה בלקבל זכויות? רק היום

וואאיל עבאדי: אדוני זה עדיין לא מספיק, וצריך להפיץ את זה עוד יותר בקרב כל העובדים שמגיעים לכל הענפים, לכן אני מוכן להירתם ולעזור למשרד העבודה בשפה הערבית, לעזור להם בקמפיין של פרסומים ועלונים ומה שהם יצטרכו, לחלק את זה כמה שיותר ולהפיץ את זה בקרב כמה שיותר עובדים, תודה רבה אדוני

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מאוד מודה לך, אם יש כאן מישהו - - -      

איתן לבני: תדע לך אדוני היו"ר שהדיון הזה הוא אחד הדיונים הכי חשובים לטעמי ואני אסביר לך למה, הוא משקף את המציאות המעוותת של כוח אגרסיבי, מונופול של כוח של עובדים זרים שרודה במשפחות ומטופלים ופה כבר במשך שנים מנסים להציג אותם כגורם חלש ואני זוכה עכשיו לאיומים מצד הקהילה הפיליפינית על זה שאני מקדם זכויות של קשישים, אני מקדם זכויות וחובות ואני מקדם גם את חוק הפנסיה, בגלל זה אני זוכה לאיומים כבר במשך שבועיים מצד עובדים פיליפינים, מאחלים לי כל מיני מחלות ודברים וגם רוצים להכניס את כל מי שיתמוך בי, או בכל מי שמקדם זכויות סיעודיים להכניס אותו לרשימות שחורות

אליהו (אלי) רביבו: ומה יהיה ברשימות השחורות?     

איתן לבני: ברשימות השחורות האלו אנחנו לא נקבל שירותים מהם, כלומר הם באים לפה והופכים להיות ארגוני פשע, מקבלים כוח והכל מהמדינה וגם רודים בנו

איתן לבני:      יש לנו מחויבות לנו כיהודים מצוות הגר, אבל כשמצוות הגר וכשהגר קם על האזרח אנחנו צריכים לקום עליו ולהגיד לו אדוני זה לא המקום שלך, אתה פה אורח ואתה תתנהג כאורח, אנחנו נכבד אותך אם אתה תכבד אותנו, ואם אתה לא תקיים פה את החוק אתה תעוף מפה

קריאה: כן אבל גם לא צריך להחיל שוויון

אליהו (אלי) רביבו: חד משמעית

ענבל משש: איתן בוא נאמר בכנות, צריך להיזהר מלעשות אסקלציה של המצב וזה סתם מיותר, כי אני רואה מעסיקים מתדפקים על דלתנו לבקש עוד עובדים ועוד עובדים בכל הענפים, אז המשק צריך את העובדים האלו, כל ענף הסיעוד הביתי כולו מבוסס כמעט אך ורק על מענה של עובדים זרים, וצריך לזכור גם את זה שהם נותנים פה שירות ומענה, חשוב שהם יגיעו מיומנים, חשוב שניתן להם זכויות וחשוב כמובן לא פחות לעמוד על החובות שלהם ועל הנהלים על מה שצריך לתת ועל השירות הטוב, האנושי והחם שנותנים למטופלים הסיעודיים

ענבל משש:      לא צריך להתפזר יותר מידי ולהגיד בואו הם ארגוני פשע, אני מוחה בתוקף על האמירה הזו שלך, הם לא ארגוני פשע, הם עובדים זרים שמגיעים לישראל לתת מענה במקומות שהרשת - - -     

איתן לבני: תכנסי לרשת ותראי איך הם מתנהגים איומים, טלגרמים, רשימות שחורות

ענבל משש: אם יש פערים ויש חלק מהפערים, צריך לטפל בהם, אבל לא לשפוך את התינוק עם המים ולצייר את העובדים הזרים כארגוני פשע, לחלוטין לא נכון, בואו נזהר מזה

ענבל משש:      הנה אלכס שיושב מולי עם כל הכבוד וסליחה שלקחתי אותך כדוגמה, בלי העובד הזר שלו הוא כמעט ולא יכול לתפקד

איתן לבני: היו"ר אמר הרבה פעמים, הם עובדים שבאים לעשות את העבודה, לנו יש בעיה עם מי שמגיע לכאן ומפר את החוקים ומתעמר במטופלים, יש לנו בעיה עם האנשים האלו ועם השנים זה הולך וגדל

ענבל משש: זה חריג וצריך לטפל בכל הפרה וזה נכון ואנחנו צריכים לתת את המענה ואנחנו מתאמצים לתת את המענה בכל המשאבים שיש לנו, גם משרד העבודה, גם רשות האוכלוסין וההגירה וכל המשרדים האחרים שנוגעים בדבר, אבל ההשוואה לארגוני פשע היא לא במקומה

רן לביא: במיוחד שאנחנו יודעים שברוב המקרים המשפחות אסירות תודה לעובדים על הטיפול המסור שהם נתנו למטופלים

סיגל מלמיליאן: כן אבל עדיין יש חוקים שלא צריך להשוות אותם לחוקים של הישראלים, למשל פנסיה, למה עובד שבא לפה לתקופה קצובה צריך לקבל פנסיה?     

אליהו (אלי) רביבו: זה לדיון אחר

ענבל משש: אלו חוקים של ממשלת ישראל, אנחנו גורמי מקצוע אנחנו לא מחוקקים

אליהו (אלי) רביבו: אוקי אני מודה לכם, לפני שאני ניגש לדברי סיכום סדורים אני רק אומר לכם שאני מאוד מאוד מבין מאיזה מקום מר איתן בנימין מדבר ומבטא, ויחד עם זאת אני לרגע לא יכול להתעלם מגישתה של עורכת הדין ענבל משש, ואני מבקש גם ממך לא ליצור אסקלציה

אליהו (אלי) רביבו:      אני אומר שאנחנו חייבים לפעול בשני מישורים, בגישה מפרידה, שמנתקת בין הצרכים והביקוש שגובר על ההיצע לבין הרצון, הצורך והמחויבות שלנו לוודא שמי שמגיע לכאן יתנהג ויתנהל בדיוק כפי חוזה העסקה שלו, שבדיוק באותה נשימה שבה אנחנו מבהירים לו את זכויותיו, אנחנו מזכירים לו מה הן חובותיו, מזכירים לו שהוא אורח במדינה לזמן קצוב בלבד, בלבד, מבהירים בפניו לצד העובדה שנשמור בקנאות על זכויותיו אנחנו בדיוק לפחות באותה קנאות נדאג ונשתדל לאכוף את חובותיו, זו הגישה שלי

אליהו (אלי) רביבו:      אנחנו נתכנס לדיון, אני מאוד מאוד מודה לכם ההגעה, הנוכחות, ההשתתפות הפעילה, אני מתנצל בפני מי שרצה לבוא לידי ביטוי ולא קיבל את רשות הדיבור, השתדלתי להקשיב לכלל הדעות, אני מעדכן אתכם שכסיכום מוסר לפרוטוקול, גברתי המנהלת, שאני אפעל לתיקון חוק עובדים זרים להקמת יחידה שממונה, תתפלאו, על זכויות המעסיקים גם, היחידה הזו תהיה במשרד העבודה ואני אפעל לשתף אתכם פעולה, אני אוהב לשתף אתכם פעולה

אליהו (אלי) רביבו:      שנית, אני מבקש ממשרד העבודה להנגיש לעובדים הזרים גם את חובותיהם, בפרט בתחום הסיעוד הביתי ובכלל לנציג ההסתדרות, דבר שהוא מאוד מאוד חשוב, שוויוני, הוגן

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה מבקשת מהממונה לקבל איגרת מעודכנת לשנתיים האחרונות, גם למעסיק וגם למועסק שהפקתם, אני אשמח לקבל את זה בשתי שפות

רן לביא: אנחנו מציגים את זה בעברית

אליהו (אלי) רביבו: כן אין בעיה, אני מדבר על מה שנשלח למועסקים

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה מבקשת מרשות האוכלוסין וההגירה, הנה גם את הגעת למסוע, את יכולה להודות שבשלושת הדיונים האחרונים אתם חצי צופים מהצד, בדרך כלל אתם המרכז, אבל זו תוצאה של הרבה-הרבה עבודה מקדימה, ואני מודה על שיתוף הפעולה שמתנהל, על פי רוב מאחורי הקלעים, מרשות האוכלוסין אני מבקש לשלוח מסמך מסודר לעבודה בדבר הזכויות והחובות של עובדת זרה בהריון שילדה בארץ, ועם אותו חיתוך של מה שביקשתי שאמרתם שתוכלו להפיק לי

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה מבקשת תשובה ממשרד העבודה לגבי יום המנוחה, מאוד מאוד חשוב לי, אני בטוח שאם ניגש בגישה פרגמטית אנחנו לכל הפחות נהיה בהיבט של זה נהנה וזה לא חסר, אנחנו נפעל בהתאם לתשובתכם ואני מקווה שאנחנו נעשה את זה תוך כדי שיתוף פעולה

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה תפעל לקדם שיח בין משרדי לקידום שיתוף הפעולה באכיפה מנהלית מול מעסקים ומול עובדים, בדגש על משרד העבודה ורשות האוכלוסין וההגירה, כמובן שאני זמין, אני מנהל את הוועדה המסורה, יועץ החקיקה שלי וכל שאר צוות לשכתי, אני שוב פעם מאוד מאוד מודה לכם, מאחל לבשורות טובות לעם ישראל, מדינת ישראל ולשוהים בה, הישיבה נעולה