הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 25, פרוטוקול מספר 34, 2023-07-03 00:00

יואב סגלוביץ': בוקר טוב לכולן ולכולם, אני רוצה למסגר את הדיון

יואב סגלוביץ':  יש הרבה אנשים ואני אגיד לכם מה המטרה שלי

יואב סגלוביץ':  המטרה שלי לנסות ולקדם את הדברים

יואב סגלוביץ':  אני חושב שאת הבעיות אנחנו מכירים

יואב סגלוביץ':  כל מי ששלח חומר, לפחות אני קראתי אותו

יואב סגלוביץ':  אני אומר עוד פעם, לא בשביל חס וחלילה שהדיון יהיה קצר מידי, אלא להיות מאוד ממוקדים על בעיה שאני חושב שאנחנו מכירים אותה לא מהיום ולא מאתמול, ולראות איזה פתרונות, ואני יודע שחלק מהדברים התקדמו עם הזמן

יואב סגלוביץ':  בסוף אני מאוד אשמח לדעת מה צריך לעשות בשביל לשפר את המצב

יואב סגלוביץ':  אחרי שאמרנו מה צריך לשפר, זה מה שכל אחד מאיתנו מסוגל לעשות, איפה אנחנו ככנסת יכולים לסייע בעניין

יואב סגלוביץ':  דווקא אני אומר במובן של לסייע כי פחות העניין לפעמים בכנסת זה להביע ביקורת על א', ב', ג'

יואב סגלוביץ':  אוקיי, זה תמונת המצב ומה אנחנו צריכים לעשות

יואב סגלוביץ':       כשמדובר על חסרות מעמד במקרה הזה, תמיד זה מעורר כל מיני דברים

יואב סגלוביץ':  אני לא רוצה לעורר את זה

יואב סגלוביץ':  מבחינתי יש פה קבוצת התייחסות של נשים שנמצאים במצב הכי קשה שיכול להיות, שהן לא מוגנות, מבוהלות, מנוצלות, ובלי כל קשר לתפיסת העולם של מי מחברי הכנסת שאולי עוד ייכנס, מה הוא חושב לגבי הנושא הזה או הנושא הזה, מבחינתי לא רלוונטי לדיון הזה

יואב סגלוביץ':  מה שרלוונטי לדיון, מה אנחנו עושים לעזור לאנשים אומללים כבני אדם, במקרה הזה נשים אומללות

יואב סגלוביץ':  זה מסגרת הדיון

יואב סגלוביץ':  אני אומר את זה לפני שהגיעו הח"כים, אם יגיעו

יואב סגלוביץ':  זה המסגרת, לכן אני אבקש מכל אחד מהדוברים להיות גם קצר, גם ממוקד

יואב סגלוביץ':  הנחת העבודה שלי שכולם מכירים או מכירים את הרוב

יואב סגלוביץ':  יש מצגת שאני מבקש גם כן שנציג בקצרה

יואב סגלוביץ':  אני רוצה לדעת בעיקר איפה הבעיות ממוקדות ומה אפשר לעשות בשביל לתקן אותן, וכמובן לשמור על אפשרות שכל מי שטרח והגיע ואכפת לו ועושה וחשוב לו, להביא לידי ביטוי, אבל באמת המטרה היא פה ללכת קדימה

יואב סגלוביץ':  פה אני אעצור

יואב סגלוביץ':       הראשונים שיציגו זה א

יואב סגלוביץ': ס

יואב סגלוביץ': ף, עו"ד אורלי לוינזון

יואב סגלוביץ':  גם כן להיות קצרים, ממוקדים, בעיקר בסוף שכל אחד מאיתנו יידע מה הן הבעיות

יואב סגלוביץ':  שלב ראשון זה הבעיות, אולי לא לפי סדר העניין

יואב סגלוביץ':  כל מי שחושב שיש לו להציג עוד משהו שלא יוצג פה במצגת על הבעיה, יגיד שתי מילים ואז נעבור לשלב הפתרונות

יואב סגלוביץ':  ברשותכם, נמקד את הדיון בצורה כזאת, ותודה רבה לכולם שהגעתם

יואב סגלוביץ':       א

יואב סגלוביץ': ס

יואב סגלוביץ': ף, בבקשה

אורלי לוינזון-סלע: בוקר טוב, אני עו"ד אורלי לוינזון-סלע, מנהלת המחלקה הציבורית בא

אורלי לוינזון-סלע: ס

אורלי לוינזון-סלע: ף

אורלי לוינזון-סלע: , ארגון סיוע לפליטים ולמבקשי מקלט בישראל

אורלי לוינזון-סלע:  אני כן רוצה קודם כל להודות לוועדה וליו"ר הוועדה על עצם קיום הדיון ועל ההזדמנות להעלות את השולחן את אחת מקבוצות הנשים הכי פגיעות בישראל, בחברה הישראלית, שמצבן באמת מדיר שינה מעינינו

אורלי לוינזון-סלע:       אנחנו התבקשנו לתת סקירה קצרה על הבעיות

אורלי לוינזון-סלע:  אני ממש שמחה שאתה ביקשת שנהיה קצרות, אז אני באמת אתאר את הבעיות מנקודת המבט של א

אורלי לוינזון-סלע: ס

אורלי לוינזון-סלע: ף

אורלי לוינזון-סלע: , בקצרה, ואני אבקש גם מהקולגות שלי, מארגוני חברה אזרחית נוספים להשלים מהמבט שלהם

אורלי לוינזון-סלע:  אני אשמח מאוד שנעבור לפתרונות שבסופו של דבר נמצאים בידי משרדי הממשלה והרשויות המקומיות

אורלי לוינזון-סלע:      שנייה לפני שאנחנו צוללים לבעיות, אני כן רוצה לתת כמה מילים על האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה, פשוט כדי ליישר קו וכדי שהדיון יהיה ממוקד

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו מדברים על מה שנקרא זרים שאינם בני הרחקה

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו נקרא להם פליטים

אורלי לוינזון-סלע:  הם רובם הגדול עומדים בהגדרות בין-לאומיות של פליטים

אורלי לוינזון-סלע:       (הצגת מצגת)     לפי נתוני רשות האוכלוסין יש כיום כ-24,500 פליטים מאפריקה, רובם המוחלט מאריתריאה ומסודן

אורלי לוינזון-סלע:  הם חיים פה בישראל כדין

אורלי לוינזון-סלע:  משרדי הממשלה קוראים להם זרים שאינם בני הרחקה, כי באמת מדינת ישראל מכירה בכך שאי אפשר להרחיק אותם לארצות המוצא שלהם

אורלי לוינזון-סלע:  הם מחזיקים באשרת שהייה

אורלי לוינזון-סלע:  בדרך כלל רובם מחזיקים באשרת 2(א)(5) שהמשמעות שלה היא שהם משוחררים בתנאים, כלומר יש להם הזכות להסתובב במרחב, לא להיות כלואים, אבל מעבר לכך האשרה הזאת לא מעניקה זכויות סוציאליות

אורלי לוינזון-סלע:       גדלים כאן בישראל כ-8,200 ילדים

אורלי לוינזון-סלע:  רובם המוחלט נולד כאן כי כל האוכלוסייה הזאת חיה בישראל בין עשר ל-16 שנים

אורלי לוינזון-סלע:  בתוך הקבוצה הזאת יש כ-4,500 נשים

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו מידי פעם מבקשים נתונים, פילוח מרשות האוכלוסין, אז אלה הנתונים פחות או יותר שאנחנו יודעות עליהם כיום

אורלי לוינזון-סלע:       ממה שאתם כבר מבינים, אנחנו מדברים על קבוצה שהיא מיעוט בתוך מיעוט

אורלי לוינזון-סלע:  זה הופך את קבוצת הנשים הפליטות מאפריקה לאחת הקבוצות הפגיעות ביותר שחיות כאן בישראל

אורלי לוינזון-סלע:  כמו כל הפליטים, הן לא זכאיות לביטוח בריאות, לביטוח בריאות ממלכתי

אורלי לוינזון-סלע:  הן לא זכאיות לקצבאות ביטוח לאומי חוץ משלושה ענפי ביטוח למי שעובדים ועובדות, והמשמעות היא שהן לא זכאיות לקצבאות נכות, לקצבאות מזונות, הבטחת הכנסה, דמי אבטלה, קצבת ילד נכה

אורלי לוינזון-סלע:  כל הקצבאות האלה נמנעות מהן

אורלי לוינזון-סלע:       אנחנו בא

אורלי לוינזון-סלע: ס

אורלי לוינזון-סלע: ף

אורלי לוינזון-סלע:  מעריכות שבערך 50% מהנשים הן מגדלות את הילדים לבד, הן אימהות חד-הוריות והן כמובן לא זכאיות לדברים שנשים ישראליות חד-הוריות זכאיות להן, סיוע בשכר דירה למשל, נקודות זיכוי

אורלי לוינזון-סלע:  הסיטואציה הזאת שבה הן לא זכאיות לקצבאות, הן לא זכאיות כמעט לשירותי רווחה, הן לא זכאיות לביטוח בריאות והן לא זכאיות לאיזה שהן הטבות שחד-הוריות זכאיות להן, מציבה אותן במקום מאוד מאוד פגיע

אורלי לוינזון-סלע:       אני אתחיל עם הסוף

אורלי לוינזון-סלע:  הסוף הוא שבסופו של דבר, וזה מה שאנחנו שומעות מהשטח, היכולת של הנשים האלה גם אם הן מוצאות הגנה ומקלטים, היכולת של הנשים האלה כשהן יוצאות מהמקלטים לשקם את עצמן ולצאת ממעגל האלימות היא ממש נמוכה

אורלי לוינזון-סלע:  כמו שאמרה לי מנהלת מקלט, הן מגיעות למקלט, הן משתקמות, הן מחלימות ואז הן יוצאות בחזרה והן חוזרות למעגל האלימות, אם בחזרה לבן הזוג האלים או בן זוג אחר כשיש שחזור של דפוסי אלימות בגלל שהן חוזרות בעצם לחרפת רעב לעוני גדול

אורלי לוינזון-סלע:       אני לא אתאר את השתלשלות העניינים, אבל בסופו של דבר היום, 2023, נשים פליטות נפגעות אלימות זכאיות לכמה מענים שמשרד הרווחה מעמיד להן

יואב סגלוביץ': אולי רק למקד

יואב סגלוביץ':  בכל זאת צריך איזשהו בסיס נתונים

יואב סגלוביץ':  על כמה אתן יודעות, והייתי במקביל עושה רגע פאוזה, כמה המשטרה יודעת? רוצה רגע לדעת בסיס נתונים, מה אתן יודעות?     

אורלי לוינזון-סלע: לי אין מספר

יואב סגלוביץ': הערכה

אורלי לוינזון-סלע: יש תת דיווח גם אצלנו - - -      

יואב סגלוביץ': אבל גם בתת דיווח יש מספר

יואב סגלוביץ':  יש נשים שמגיעות למקלט

יואב סגלוביץ':  כמה יש? בואו נעשה רגע פאוזה

יואב סגלוביץ':  אני רק רוצה לשמוע מספרים

נעמי שניידרמן: בוקר טוב, אני מנהלת עמותת "אישה לאישה" שמפעילה מקלט לנשים נפגעות אלימות ודירות מעבר

נעמי שניידרמן:      שמי נעמי שניידרמן

נעמי שניידרמן:  אנחנו בכל רגע נתון, בין 25% ל-30% מהנשים אצלנו הן נשים, מה שאנחנו אומרות חסרות מעמד

נעמי שניידרמן:  לא יודעת מה העגה הנכונה להגיד על זה, אבל זה אומר שאם במקלט יש 12 נשים, אז משהו שתיים-שלוש נשים לפחות, לפעמים ארבע הן בקטגוריה הזו וכנ"ל בדירות מעבר

יואב סגלוביץ': אוקיי, תודה, 25%

יואב סגלוביץ':  משטרה?     

דנה בן צבי: בוקר טוב, דנה בן צבי, ראש חוליית אלמ"ב

דנה בן צבי:  יש לי פה נתונים על תלונות, תעודות זהות בעצם של נשים

דנה בן צבי:  לקחנו בעצם חמש שנים מ-2019 עד 2023, זה ארבע וחצי שנים

דנה בן צבי:  אם באופן כללי יש לנו קורבנות נשים, 74,000 כמעט, בעבירות אלימות במשפחה אני מדברת, אז מתוכן כ-2,700 הגישו תלונות בקרב בעצם חסרות מעמד

יואב סגלוביץ': בחמש שנים

דנה בן צבי: בארבע וחצי שנים

דנה בן צבי:  זה יוצא 3

דנה בן צבי: 5% מהתיקים

יואב סגלוביץ': בהערכה, כמה זה נגיד בשנה?     

דנה בן צבי: בשנה זה בין 300 ל-400 תיקים בעבירות אלימות במשפחה

יואב סגלוביץ': חבר'ה, אני אעשה רק סיבוב נתונים כי אין לי ציפייה

יואב סגלוביץ':  לא נגיע לנתון מושלם

יואב סגלוביץ':       משרד העבודה והרווחה, מה אתם יודעים?     

תמר להבי: תמר להבי, עובדת סוציאלית

תמר להבי:  בשנת 2022 טופלו במקלטים 54 נשים מהאוכלוסייה שאורלי תיארה

תמר להבי:  במרכזים למניעת אלימות, בקהילה טופלו 58 נשים

תמר להבי:  עד עכשיו, בשנת 2023 - 46 נשים במקלטים

יואב סגלוביץ': רק אם אפשר שאלה

יואב סגלוביץ':  כשאת אומרת נגיד 54, זה מתוך כמה? כי אני יודע שהאחוז הוא לעיתים גבוה

יואב סגלוביץ':  אני רוצה לשאול כמה זה מסך כל הנשים במקלטים, כמה אחוז הם נשים - - - ?     

טלי רוזנפלדר: טלי רוזנפלדר, משרד הרווחה

טלי רוזנפלדר:  אני לא יודעת מספר מדויק, אבל בערך יש 700 נשים במקלטים מידי שנה

תמר להבי: במחלקות לשירותים חברתיים מטופלים מ-2020 עד היום כ-300 נשים על רקע של אלימות במשפחה

יואב סגלוביץ': כמה זה בערך באחוזים?      

תמר להבי: מבין סך המטופלות על רקע אלימות במשפחה, כ-7%

יואב סגלוביץ': אוקיי

יואב סגלוביץ':  עוד מישהו רוצה להוסיף משהו על נתונים? תל אביב?     

נעם גרדין: כן, נעם גרדין, ראש צוות, עו"ס

נעם גרדין:  בכל שנת 2022 עד עכשיו טיפלנו ב-350 נשים שהגיעו, תושבות תל אביב

נעם גרדין:  חלקן יצאו למקלטים, חלקן מוכרות למשטרה, חלקם בכלל לא מוכרות, זאת אומרת זה פניות בכוננות, כשסך התיקים שלנו בעיר תל אביב של חסר מעמד זה 330 משפחות

נעם גרדין:  הפניות הן הרבה יותר רחבות מזה

נעם גרדין:  רובן הגדול לא מתועדות, זאת אומרת יש פניית כוננות שלא תמיד ממשיכה לטיפול אחר כך

יואב סגלוביץ': אוקיי, פניית כוננות זה רע אבל מספיק טוב בשביל הדיון

יואב סגלוביץ':  איזה אחוז בערך?     

נעם גרדין: זה אחוז יוצא למקלטים?      

יואב סגלוביץ': כן

נעם גרדין: לצורך העניין כרגע, מתוך הנשים יש לנו 50% מהנשים שמטופלות סביב אלימות במשפחה כתיק שימשיך טיפול יוצאות למקלט

נעם גרדין:  לא תמיד משלימות את תקופת השהות במקלט

יואב סגלוביץ': בפילוח שלכם המקצועי, כמה בערך זה נשים מן הסוג הזה, חסרות מעמד, לא משנה איך תקראו להן, שאין להן אבא, אין להן גב, אין להן כלום?     

נעם גרדין: חד-הוריות שאין להן אבא, אין להן גב, אין להן כלום? בפה מלא אני אומרת שכמעט 90% מהנשים שיוצאות מהמקלטים זה נשים שהן חסרות מערכות תמיכה

נעם גרדין:  אין להן גב ואין להן כלום

נעם גרדין:  מעטות זה נשים שאנחנו מצליחות למצוא להן איזושהי תמיכה קהילתית

תמר להבי: נעם, בכמה נשים מדובר? כי בסופו של דבר אם את מוציאה אישה למקלט, את צריכה את ההשמה של משרד הרווחה, והשמות יש לנו ב-2022 – 54

תמר להבי:  כמה נשים הוצאתם למקלטים שאנחנו מתקצבים?     

נעם גרדין: כרגע יש לנו שבע נשים במקלט מתוך 12 נשים שנמצאות בטיפול כטיפול תיק משפחה, לא טיפול כללי

נעם גרדין:  יש לנו 12 נשים שנמצאות במרכז אור-נור למשפחה, מקבלות טיפול אחרי/לפני מקלטים, ושבע נשים מתוכן בחודשים האחרונים היו במקלט, בהשמה של משרד הרווחה

יואב סגלוביץ': מישהו יכול להוסיף עוד משהו בתחום הנתונים? זה לא מדע מדויק אבל רק שנקבל סדרי גודל

יואב סגלוביץ':  בבקשה

דינה דומיניץ: דינה דומיניץ, אני המתאמת הממשלתית למאבק בסחר בבני אדם, זנות ופוליגמיה

דינה דומיניץ:  יש לי נתונים רק במישור של סחר בבני אדם, קורבנות סחר שהוכרו מתחילת 2022

דינה דומיניץ:  אנחנו מדברים על 58 נשים

דינה דומיניץ:  במקביל יש לנו גם במסגרת פיילוט זיהוי שלנו בנתב"ג זיהינו כ-46 נשים שנמצא ראשית ראיה לגביהן שהן כנראה מובאות לישראל למטרות סחר

יואב סגלוביץ': שזה בעיקר מאוקראינה ומזרח אירופה

דינה דומיניץ: גם מאוקראינה ומזרח אירופה, לא רק

דינה דומיניץ:  גם דרום אמריקה, כל מיני מדינות נוספות, אבל מבין האנשים שהוכרו כאן בישראל כקורבנות סחר, חלקם הם באמת זוהו דרך המסגרות של אלימות במשפחה, זאת אומרת שזה מצבים של אלימות במשפחה שעברו את הרף של החומרה והגיעו בעצם למצבים של החזקה בתנאי עבדות

יואב סגלוביץ': תיראו, אני רוצה רגע לעצור פה ולהגדיר לנו את הבעיה לפחות כפי שרואים אותה כאן

יואב סגלוביץ':  אני אחלק את זה לשני חלקים

יואב סגלוביץ':  אחד, שהבעיה היא גדולה

יואב סגלוביץ':  סטטיסטית בלי להיכנס למספרים המדויקים, היא הרבה יותר גדולה מאשר התהודה, נקרא לזה, הכללית הציבורית מהעניין

יואב סגלוביץ':  זה דבר משמעותי

יואב סגלוביץ':  זה הדבר הראשון

יואב סגלוביץ':      דבר שני שהייתי מבקש, זה תלוי ברוח הטובה של הנשים פה

יואב סגלוביץ':  מה שאני עשיתי פה עכשיו, לדעתי שווה שאתן תעשו בלעדיי, איזשהו שיח כזה לגבי נתונים, כי אני חושב שהנתונים בסוף מייצרים גם איזושהי אג'נדה לטיפול

יואב סגלוביץ':  אני מציע שזה ייעשה לא פה עכשיו, אין לנו את הזמן לזה, אבל תעשו איזה שיח יותר מקצועי ולראות אל מול הנתונים באמת מה ההיקף היותר משמעותי של הבעיה, כי זה הרבה הערכה

יואב סגלוביץ':  למשטרה יש נתונים מסוימים, לארגוני סיוע נתונים אחרים

יואב סגלוביץ':  אני מציע לעשות את זה

יואב סגלוביץ':  כרגע אני לא אומר כלום אבל הבעיה היא בעיה גדולה

יואב סגלוביץ':       אני רוצה עכשיו למקד על הבעיות המרכזיות שיש, על אותם דברים שדיברתן, על רפואה

יואב סגלוביץ':  על הדברים האלה ואז לקבל התייחסות נוספת לבעיות ואז לפנות למשרדי הממשלה לראות איפה אנחנו עומדים

אורלי לוינזון-סלע: בואו נעבור שקופית ונדבר על החסמים במקלטים

אורלי לוינזון-סלע:  שוב, זה חסמים שאנחנו זיהינו מנקודת המבט שלנו

יואב סגלוביץ': שימו את שלכם, אנחנו נוסיף עליהם עוד כהנה וכהנה

אורלי לוינזון-סלע: ואז אני אשמח שהנשים ישלימו

אורלי לוינזון-סלע:  אני כל הזמן לומדת כאן מהשאלות שלך את המשתתפים, ואני ממש חושבת שזה חשוב שהדיון הזה ימשיך להתקיים גם לא במסגרת הוועדה

אורלי לוינזון-סלע:       אחד החסמים המרכזיים גם במקלטים, גם במרכזים למניעת אלימות, גם במחלקות לשירותים חברתיים, ואני מניחה שגם כשנשים באים לקבל שירותים חברתיים אחרים, זה הנגשה שפתית

אורלי לוינזון-סלע:  גם מהניסיון שלנו במתן סיוע פסיכוסוציאלי, מתן סיוע נפשי, אי אפשר לעשות את הדברים האלה בלי שתהיה הנגשה שפתית ותרבותית

אורלי לוינזון-סלע:  יש מגשרים בתוך הקהילה, מגשרים שעברו את ההכשרה ושיודעים איך לעשות את הדבר הזה כמו שצריך

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו משתמשים בהם בארגוני החברה האזרחית

אורלי לוינזון-סלע:  אני יודעת שבמסיל"ה יש מגשרים כאלה, אבל אנחנו שומעות הרבה מאוד גם במקלטים וגם במרכזים למניעת אלימות - - -      

יואב סגלוביץ': ברשותך, אני איעזר בך, בסדר? בואו נעשה רגע פאוזה

יואב סגלוביץ':  הנגשה שפתית, מישהו יכול להוסיף על העניין הזה או שמסוכם שזאת בעיה? אם מסוכם שזאת בעיה, אז נעבור רק לשמוע את המשרדים לראות מה אפשר לעשות

אורלי לוינזון-סלע: אני יכולה רק לפרט את מקור הבעיה, אם יש כאן עניין, כי ניסינו להבין למה זה כל כך קשה להביא מגשר למרכז או למקלט, והסיפור הוא סיפור שפליטים לא יכולים לפתוח עוסק מורשה או עוסק פטור

אורלי לוינזון-סלע:  הם לא יכולים להוציא חשבוניות, אז כדי לשכור את שירותיהם כמגשרים הם צריכים להיות מועסקים בהעסקה ישירה, אם של משרד הרווחה, אם יש הרשות המקומית, וזאת הבעיה

יואב סגלוביץ': האמינו לי, אני קראתי את החומר

אורלי לוינזון-סלע: אוקיי

יואב סגלוביץ': רק תוסיפו על הבעיה

יואב סגלוביץ':  פתרונות אחר כך

נעמי שניידרמן: להדגיש שזה לא מתוקצב

נעמי שניידרמן:  נכון להיום זה לא מופיע בסל השירותים

נעמי שניידרמן:  אם עמותה כמו שלנו רוצה להביא מגשר תרבותי, וכמו שאת אומרת זה סיפור רק למצוא מישהו, אין לזה - - -      

יואב סגלוביץ': אין מקור תקציבי

נעמי שניידרמן: כן

יואב סגלוביץ': אוקיי

יואב סגלוביץ':  מישהו עוד רוצה להוסיף על הבעיה? כן, בבקשה

נעמה סבתו: אני נעמה, אני מ"לא עומדות מנגד"

נעמה סבתו:  אני מרכזת את התחום של חסרות מעמד בזנות וקורבנות סחר, ואני כוננית בנתב"ג, ממה שדינה תיארה קודם

נעמה סבתו:  גם בהקשר השפתי אני אגיד על נתב"ג

נעמה סבתו:  אני לא דוברת שום שפה, אבל כשני מגיעה לנתב"ג יש לנו קבוצות של מתנדבות בעצם דוברות שפות, כי זה שפות רבות, וגם אני אגיד שהרבה פעמים גם בנתב"ג לא תמיד יש להם מתרגמים ולפעמים הם נעזרים בתרגום שלנו שמבוסס על מתנדבות

נעמה סבתו:  באופן כללי רוב העבודה גם עם פלסטיניות, גם עם אוקראיניות, גם עם מבקשות מקלט מאפריקה זה דבר שהוא מאוד נצרך והוא מאוד מורכב

נעמה סבתו:  אצלנו זה מבוסס כרגע על מתנדבות

יואב סגלוביץ': מישהו רוצה להוסיף רק על העניין של הנגשה שפתית? אם לא, נעבור לביטוח בריאות

נעם גרדין: סליחה, רק לציין שגם במשטרה חשובה הנגשה שפתית

נעם גרדין:  ברבות מהתחנות בתל אביב משתמשים במגשרים וזה מבורך, והם רואים את העלייה גם בדיווחים

נעם גרדין:  יש פעמים שמגשרים לא תמיד נמצאים או גבר שהוא מגשר וצריך לקחת תלונה מאישה שנפגעת גם אלימות מינית, וזה משמעותי גם שם

דנה בן צבי: בגדול, באמת במשטרה חסרים לנו חוקרים דוברי שפות

דנה בן צבי:  יש לא מעט אבל גם חסרים, במיוחד בשפות היותר ייחודיות, לכן המשטרה עובדת עם חברת איטייפ

דנה בן צבי:  בעצם החוקרים מזמינים דרך מוקד איטייפ את השעה ואת השפה שבה הם מבקשים סיוע

דנה בן צבי:  תוך שלוש שעות הם מחויבים להגיע

דנה בן צבי:  מעת לעת יש עם קצת בעיות ואז פונים בעצם לגורם במטה הארצי שפותר את זה, אבל בגדול הבנתי שזה עובד טוב, אפילו טוב מאוד

קריאה: זה חדש?     

דנה בן צבי: זה לא חדש אבל זה משתפר כי לאט לאט השירות הזה מורחב מבחינת המתורגמנים שעובדים איתנו, מעבר למתנדבים שגם מסייעים

טלי רוזנפלדר: אני רוצה להוסיף שגם במקלטים חסרים לנו עובדים דוברי שפה

טלי רוזנפלדר:  קודם כל אני יודעת שבתל אביב יש כן מגשר שפתי, מרכז אור-נור במסילה, ובמקרה הצורך שיש לנו מישהי שצריכה שירותי תרגום, אפשר לבדוק את האופציה לתגבר דרך הרשות המקומית בשירותי תרגום

יואב סגלוביץ': אוקיי

רחל פוסטולובסקי: אני רוצה להוסיף מירושלים

רחל פוסטולובסקי:  רחל פוסטולובסקי, אני מנהלת את אזור דרום באגף הרווחה בעיריית ירושלים

רחל פוסטולובסקי:  במחלקות ולא רק במקלטים אנחנו בהיעדר הנגשה שפתית

רחל פוסטולובסקי:  בוועדות תכנון טיפול שאנחנו מדברים על ילדים בסיכון, אנחנו מחויבים על פי חוק בתרגום

רחל פוסטולובסקי:  אין לנו

רחל פוסטולובסקי:  אם יש לנו עובדים שהם דוברי רוסית וכדומה, אנחנו נעזרים, אבל אין לנו מתרגם מקצועי - - -      

יואב סגלוביץ': אוקיי

יואב סגלוביץ':  אנחנו עכשיו נעצור פה ונעבור לשלב ב'

יואב סגלוביץ':  נעשה פה שינוי בסדר

יואב סגלוביץ':  בואו נעבור לשלב הפתרונות

יואב סגלוביץ':  שמענו מהמשטרה פתרון, הוא באמצעות חברה

יואב סגלוביץ':  אני מבין שזה בכל הארץ, נכון? גם בתחנת דימונה וגם בתל אביב

דנה בן צבי: נכון

יואב סגלוביץ': וההתחייבות שלהם בחוזה הוא שלוש שעות מקריאה

דנה בן צבי: נכון, כן

יואב סגלוביץ': נעבור לשלב הפתרונות על הנגשה שפתית ועל הפערים

יואב סגלוביץ':  מתנדבים תמיד יש

יואב סגלוביץ':  יש מתנדבים גם במשטרה

יואב סגלוביץ':  מקום שאין, מה עושים?      

שירה אהרון: אני מביטוח לאומי, שירה אהרון

שירה אהרון:  לגבי המתנדבים של הגיל השלישי אני רוצה להגיד לכם שיש שם היענות מאוד רבה לגישור שפתי ואני חושבת שזה יכול להיות פתרון טוב לכולם

יואב סגלוביץ': יש לי בקשה

יואב סגלוביץ':  נגמר הדיון הזה, הלכתי לוועדת חוקה

יואב סגלוביץ':  יש מצב שהדיון הזה לא פה, לא היום

יואב סגלוביץ':  היום הביטוח הלאומי נמצא בכל הארץ

יואב סגלוביץ':  יש מצב לעשות התגייסות כוללת דרככם על מנת לסייע לארגונים האחרים?      

שירה אהרון: אני יכולה לבדוק את זה

שירה אהרון:  יש לנו ייעוץ לקשיש אצלנו במשרד שהם מתעסקים עם הגיל השלישי, עם ההתנדבות

שירה אהרון:  אני יכולה לבדוק

יואב סגלוביץ': יש מצב שתקבעי ישיבה אצלך עם הארגונים החברתיים בשביל לנסות להגיע לפתרון אחרי שעושים עבודה?     

שירה אהרון: אני יכולה לעשות תיווך ולבדוק

יואב סגלוביץ': סיכמנו?     

שירה אהרון: בהחלט, סיכמנו

יואב סגלוביץ': תודה

אורלי לוינזון-סלע: אני כן רוצה להעיר משהו

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו מדברים פה על אוכלוסייה שהיא שורדת

אורלי לוינזון-סלע:  האפשרות לבקש אנשים מהקהילה שיתנדבו - - -      

יואב סגלוביץ': תהיו איתי שנייה

יואב סגלוביץ':  בין אפס ל-100 אני בעד להגיע לעשר

אורלי לוינזון-סלע: אנחנו צריכים לדאוג שיהיו מגשרים

יואב סגלוביץ': הדיון לא הסתיים

יואב סגלוביץ':  אני רק אומר, יש משהו

יואב סגלוביץ':  יש מישהי, סליחה שאני שכחתי את השם, שאומרת שהיא מוכנה לבדוק את האפשרות להיפגש עם ארגוני הסיוע

יואב סגלוביץ':  זה לא ייתן פתרון ל-100%? אולי ל-2% זה ייתן פתרון? הרווחנו 2%

יואב סגלוביץ':       נעבור למשרדי הממשלה

יואב סגלוביץ':  הנגשה שפתית שצריכים אותה, צריכים אותה בהרבה מקומות

יואב סגלוביץ':  במשרד העבודה והרווחה, אני מניח בעוד מקומות

יואב סגלוביץ':  מה היכולת של המדינה לעשות לדוגמה מה שהמשטרה עשתה לצורך העניין, להתקשר עם חברה? עוד נדבר על המקורות התקציביים אחר כך, אבל לגבי בכלל יצירת הפורמט? אני שואל את משרד המשפטים נמצא פה, משרד העבודה והרווחה נמצא פה

יואב סגלוביץ':  דומיניץ, אני שואל גם אותך לגבי העניין הזה

יואב סגלוביץ':  התפקיד שלך הוא לא רק משרד המשפטים

יואב סגלוביץ':  את מתאמת כללית, אז ניעזר בעניין הזה

יואב סגלוביץ':  לייצר משהו שדומה למה שהמשטרה

יואב סגלוביץ':  לאו דווקא החברה הזאת

יואב סגלוביץ':  לייצר משהו שמאפשר לכל משרד ממשלתי ולכל יחידת סמך לבוא ולהגיד, רבותיי, יש לנו בעיה

יואב סגלוביץ':  יש מקומות שזה הרבה, מקומות שפחות

יואב סגלוביץ':       אני אתחיל בך, דומיניץ

דינה דומיניץ: קודם כל יש לנו תשתית של עבודה ממשלתית בנושא הזה, ויש לנו גם שיתופי פעולה רבים עם החברה האזרחית, כולל כמעט כל מי שיושב כאן

יואב סגלוביץ': אני יודע

יואב סגלוביץ':  השאלה רק על ההנגשה השפתית

יואב סגלוביץ':  אני בכוונה הלכתי לסעיף הראשון, הנגשה שפתית

יואב סגלוביץ':  עוד מעט משרד הבריאות, כל אחד בתורו

יואב סגלוביץ':  מה אפשר לעשות כדי שנשבור את הקושי הזה או נקטין אותו?      

דינה דומיניץ: מבחינת הנגשה שפתית זה באמת קושי שאנחנו רואים בהרבה מאוד מישורים

דינה דומיניץ:  כן קיימנו כמה דיונים על זה ביחד עם משרד הבריאות למשל, שגם שם אנחנו רואים קושי גדול בהנגשת הטיפול הרפואי בגלל הנושא השפתי

דינה דומיניץ:  גם בנתב"ג

יואב סגלוביץ': השאלה שלי אחרת

יואב סגלוביץ':  מה הבעיה כאפשרות לעשות פשוט חוזה מדינתי מול כמה חברות, חס וחלילה לא ניתן לאף אחד פה יתרון, שמאפשר למשרדי הממשלה בהקשרים הספציפיים האלה לפנות?     

דינה דומיניץ: זה רעיון מצוין בעיניי, אבל כרגע השיטה עובדת כך שלכל משרד יש את ההתקשרות שלו עם חברות תרגום והוא אמור להזמין להם

דינה דומיניץ:  גם למשרד המשפטים כמובן יש התקשרות עם חברות תרגום, גם למשטרה, גם למשרד הרווחה

דינה דומיניץ:  משרד הרווחה זה מובנה בתוך המסגרות שלהם

יואב סגלוביץ': אשאל את רווחה

יואב סגלוביץ':  איך רווחה עובדים?     

תמר להבי: רווחה בעיקר מתקצבת

תמר להבי:  הרשות המקומית היא זו שצריכה להוציא את ההנחיות לפעול

תמר להבי:  לצערי התעריף שמשרד הרווחה מתקצב נמוך משמעותית מהתעריפים שחברות התרגום האלה גובות

תמר להבי:  זה פער אחד והוא מהווה איזשהו חסם

תמר להבי:  הרבה מהחברות האלה לא מגיעות לאזורים מאוד מסוימים בארץ

תמר להבי:  אם יש לנו בפריפריה או אפילו בערים צפוניות או דרומיות, לא תמיד הם יצליחו להשיג את אותו מתרגם באותה קלות כמו - - -      

יואב סגלוביץ': יש משהו, אני יודע מידע אישי, לא קשור

יואב סגלוביץ':  המשטרה עשתה את זה ארצי

יואב סגלוביץ':  זה לכל הארץ

תמר להבי: אני לא יודעת באיזה תעריף

תמר להבי:  התעריף שלנו מאוד נמוך

יואב סגלוביץ': אני מציע משהו

יואב סגלוביץ':  תיראו, אני מחפש פה מתנדבים, דומיניץ

יואב סגלוביץ':  תיראו, היתרון של השולחן הזה על הרבה שולחנות אחרים שנמצאים לעיתים בכנסת, שזה דיון פוליטי, אני לא יודע מה

יואב סגלוביץ':  היתרון של כל מי שנמצא פה, רוצה לעשות טוב

יואב סגלוביץ':  זה המשותף

יואב סגלוביץ':  אבל לא כל מי שרוצה לעשות טוב, מחובר לרוחב

יואב סגלוביץ':  אם זאת בעיה שמסכימים עליה שהיא בעיה

יואב סגלוביץ':  אף אחד לא אמר שזאת לא בעיה, הנגשה שפתית

יואב סגלוביץ':  אם זאת בעיה אז אני חושב ששווה להיכנס לאיזשהו משהו יותר עמוק כי זה באמת לא כל משרדי הממשלה בארץ, אבל אם כבר עושים משהו ממשלתי, הממשלה יודעת לעשות את זה וצריך תמיד את המשוגע לדבר שיעשה את זה, אז נבחרת, אם זה בסדר מבחינתך

דינה דומיניץ: כמובן

יואב סגלוביץ': אני מציע לדיון הבא, אנחנו נקבע היום כבר את הדיון הבא

יואב סגלוביץ':  הוא יהיה לא עוד הרבה זמן, לראות איך אנחנו מתקדמים עם זה

יואב סגלוביץ':  תיראו, יש מתנדבים בכל מקום ויש אנשים טובים באמצע הדרך

יואב סגלוביץ':  באמת יש פה ארגוני התנדבות, חבל על הזמן

יואב סגלוביץ':  בסוף הנגשה שפתית זה משהו

יואב סגלוביץ':  כמו שאמרו, יש בעיה להוציא חשבוניות

יואב סגלוביץ':  בקיצור, צריך לטפל בזה, בסדר? אז אני מודה לך

יאיר לוי: רק שאלה לביטוח לאומי

יאיר לוי:  יאיר לייבל, פורום ארגוני הפליטים

יאיר לוי:  יש לכם פנסיונרים דוברי תיגרינית?      

שירה אהרון: לא שמעתי על זה

יאיר לוי: נושא ההתנדבות הוא אולי לא מדויק

יואב סגלוביץ': יש בעיה עם יוצאים של חבר המדינות

יואב סגלוביץ':  לא הכול זה יוצאי אפריקה בהקשר לא של סחר בבני אדם וגם לא בשיח של התעללות

יואב סגלוביץ':  אין פתרון של 100%

יואב סגלוביץ':  אם 2% מההתנדבות של הביטוח הלאומי, נרוויח טוב

יואב סגלוביץ':  אם נרוויח עוד 98% מדומיניץ, אנחנו על 100, אבל אני מסתפק בדיון הזה על שיפור של 20%

טל הוכמן: אני רק רוצה להגיד לגבי המצב של התרגום במשטרה

טל הוכמן:  אנחנו מקבלות הרבה דיווחים על אפילו לא שפות שיותר קשה למצוא מתרגמים

טל הוכמן:  אפילו בערבית, קושי של מתרגמים על מקרים שמביאים אנשים מהרחוב, מהבניין ליד, עובדי בניין לתרגם

טל הוכמן:  אפס סודיות, מספרים אחר כך את הסיפורים המאוד מאוד מורכבים של נשים נפגעות אלימות שמספרות

טל הוכמן:  הסודיות מופרת לחלוטין

טל הוכמן:  התרגום כמובן לא מקצועי ומאוד בעייתי, ויש לזה משמעויות גם בהגשת התלונה והמשמעויות אחר כך של איך שהתיק מתגלגל, אז אני גם מופתעת לשמוע ממה שקורה במשטרה

טל הוכמן:  בגלל שזה לא דבר חדש אני יודעת להגיד שזה משהו שאנחנו מתמודדות איתו כבר הרבה זמן

יואב סגלוביץ': תיראו, אני רוצה למסגר את האירוע

יואב סגלוביץ':  אני רוצה היום לנסות לגרום לכולנו להתקדם על כמה דברים

יואב סגלוביץ':  תקלות יש, אני מניח, במשטרה

יואב סגלוביץ':  גם היו כשאני הייתי, גם קיימות היום

יואב סגלוביץ':  אני מניח שצריך לעשות שיח במקום אחר או דברים אחרים

יואב סגלוביץ':  מה שנשאר לי להגיד, זה תעבירו את המסר הזה לאגף החקירות והמודיעין שיהיה יותר פיקוח ובקרה על כל הנושא של התרגום

יואב סגלוביץ':  סליחה שאני קוטע את זה ככה

יואב סגלוביץ':  אני לא רוצה להתפרס פה על כל דבר

יואב סגלוביץ':  אני רוצה להתפרס על מה שאנחנו מסוגלים כולנו לעשות ביחד ולקדם את העניין הזה שהוא בעייתי

יואב סגלוביץ':  אם לא ננהל את הדיון הזה פה, כנראה הוא יתנהל רק בארגוני מתנדבים בתוך משרדים שהם מיינדד לעניין הזה כל הזמן

יואב סגלוביץ':  לא תמיד אפשר להציף את זה אפילו לשיח ציבורי משמעותי כי זה איזושהי פינה של יודעי ח"ן

יואב סגלוביץ':      כן

רעות שאער: אני עו"ד רעות שאער מהאגודה לזכויות האזרח

רעות שאער:  בחיזוק למה שכרגע נאמר, באמת ברווחה, אני לא מדברת על המקלטים שכבר העלו אלא ביחידות העירוניות, גם בערים מעורבות במקומות שיש בהם חלק גדול של אוכלוסייה זרה, חסרת מעמד, פלסטינית, אין עובדות סוציאליות דוברות שפות ואין גם מתרגמים, ואין לזה תקציב

רעות שאער:  נשים לפעמים מגיעות להתלונן על אלימות, מטופלות על ידי עובדת סוציאלית שלא מסוגלת לתקשר איתן על אף רצונה הטוב, אז נראה לי חשוב מאוד שזה גם יהיה חלק מדיון ההמשך או ממציאת פתרונות

יואב סגלוביץ': מבחינתי הנגשה שפתית זה א-ב, לא משנה אם זה כרגע במשטרה, במשרד העבודה והרווחה

יואב סגלוביץ':  זה לא משנה, בכל מקום

יואב סגלוביץ':  אנחנו מבינים שיש לנו קושי

יואב סגלוביץ':  עכשיו בואו נראה איך אנחנו מעלים את זה על סדר יום

שירה אהרון: מילה קטנה סתם מאיזה ניסיון שהיה לי פעם אחת עם מבוטחת צרפתייה, שהשתמשנו פשוט באפליקציית תרגום

יאיר לוי: ככל שמתרחקים משפות מיינסטרים, התרגומים האלה נעשים הזויים

יואב סגלוביץ': אנחנו לא רבים פה

יואב סגלוביץ':  אפשר להיכנס, להגיד שם וזה

שירה אהרון: אני מבינה, אבל זה יכול להיות איזשהו גישור

שירה אהרון:       כן, בבקשה

ברברה לנג: ברברה לנג, נציגה של משרד הבריאות

ברברה לנג:  יש לנו נוהל שמדבר על הנגשה תרבותית ושפתית

ברברה לנג:  במסגרת הנוהל הזה הוקם מוקד טלפוני שמתרגם לחמש שפות, כולל תיגרית, ערבית, רוסית

יואב סגלוביץ': איך הוא עובד, המוקד הזה? טלפוני?     

ברברה לנג: מ-2013 הוא קיים

ברברה לנג:  ברגע שמישהו מגיע, שזקוק לתרגום, אפשר להרים טלפון למוקד - - -      

יואב סגלוביץ': אבל אם אני עכשיו אישה נפגעת אלימות ונפגעת פגיעה מינית והגעתי לבית החולים לחדר אקוטי, איך אני מביא מתרגם לשם? יש לכם שירותי תרגום לרופא?     

ברברה לנג: טלפוני

ברברה לנג:  טלפוני תמיד ומשתדלים להיעזר באנשי צוות רפואיים

יואב סגלוביץ': אין לכם מישהו שאתם יכולים להביא אותו כמתורגמן?     

ברברה לנג: אני יכולה לבדוק את זה

ברברה לנג:  אני לא בטוחה, אבל הרבה פעמים בתוך המסגרות שלנו - - -      

יואב סגלוביץ': אני אומר משהו כללי

יואב סגלוביץ':  צריך להנגיש במדינה את היכולת להתקשר לבקש מישהו שיבוא

יואב סגלוביץ':  זה מה שדומיניץ, ביקשתי ממנה לקחת את זה

יואב סגלוביץ':  מעבר לכל הדברים הנפלאים שעושים - - -      

ברברה לנג: זה קיים לפחות טלפוני אפשר להשתמש בתרגום טלפוני עם מישהו

ברברה לנג:  להביא מישהו למקום, שוב, לרוב יש עובדים שדוברים הרבה שפות

יואב סגלוביץ': המוקד הזה עובד 24/7?     

ברברה לנג: אני אבדוק את זה ואני אחזור אליך

יואב סגלוביץ': אם המוקד עובד, הייתי אומר כבר, בואו ניתן ליתר המשרדים להתקשר

יואב סגלוביץ':  אני שואל באמת

ברברה לנג: אני אבדוק את זה

יואב סגלוביץ': תיראו, יש את התכנונים ארוכי הטווח שדורשים מכרז ותקציב, ויש דברים שאולי אפשר מחר בבוקר להיעזר, אז אם המוקד שלכם עובד 24/7, אני מניח שגם משרד העבודה והרווחה ישמחו שיהיה להם את המספר הזה אם חסר להם

יואב סגלוביץ':  בסדר?     

ברברה לנג: אני אבדוק את זה

יואב סגלוביץ': יופי, תודה

יואב סגלוביץ':      אני רוצה לקפוץ במהירות דרכך לביטוח בריאות

יואב סגלוביץ':  בואו ניגע קודם כל בבעיות ולאחר מכן נשמע עוד התייחסויות על הבעיות אם יש מה להוסיף, ואז נעבור למה אפשר לעשות, בסדר?     

אורלי לוינזון-סלע: יו"ר הוועדה, אם אתה תצליח להתניע את פתרון החסם הזה, אז אני יכולה ממש לפרוש, כי זה באמת אחד החסמים הכי מרכזיים שנשים מתמודדות איתן וגם במקלטים

אורלי לוינזון-סלע:  אין להן ביטוח בריאות

אורלי לוינזון-סלע:  הן לא זכאיות לביטוח בריאות ממלכתי, זאת אומרת שאם הן עובדות, ואם הן עובדות באופן חוקי, אז המעסיק יבטח אותן בביטוח בריאות פרטי, מה שנקרא ביטוח עובדים זרים

אורלי לוינזון-סלע:  הוא לא מושלם

אורלי לוינזון-סלע:  הוא כולל החרגות, לא מצוין אבל לפחות יש להם איזשהו ביטוח בריאות

אורלי לוינזון-סלע:  מגיעות למקלט, מפסיקות לעבוד, נפסק להן גם ביטוח הבריאות

אורלי לוינזון-סלע:  המשמעות היא, וזה מה שהבנו מהמקלטים

אורלי לוינזון-סלע:  יש מקלטים שיבטחו את הנשים האלה בביטוח בריאות פרטי

אורלי לוינזון-סלע:  יש כאלה, אני מניחה, שלא

יואב סגלוביץ': כל אדם במדינת ישראל, גם כשהוא במעמד או חסר מעמד, יש איזשהו ביטוח בריאות כללי

אורלי לוינזון-סלע: לא

יואב סגלוביץ': כלום?     

אורלי לוינזון-סלע: חסרי מעמד, לא

יואב סגלוביץ': אני מגיע עכשיו לבית חולים כי בן הזוג שלי נתן לי מכות

אורלי לוינזון-סלע: יטפלו

אורלי לוינזון-סלע:  חדרי מיון מחויבים לתת טיפול מציל חיים, ויעבירו דרישת תשלום למקלט

יואב סגלוביץ': בהנחה שהוא במקלט

יואב סגלוביץ':  לא כולם במקלט

אורלי לוינזון-סלע: אבל המקלט לא אמור לשאת בהוצאות הרפואיות האלה

יואב סגלוביץ': לא, עזבו, אתם מדברים רק על מקלטים

יואב סגלוביץ':  אני לא מדבר על מקלטים

נעמה סבתו: בן אדם שמגיע למיון, מקבל שירותי בריאות ואחרי זה מתקשרים אליו להגיד לו, יש לך חוב של 10,000, 20,000, תלוי

קריאה: אני אבקש להעלות את חוה וקסמן שנמצאת איתנו בזום, שהיא תוכל לדבר

יואב סגלוביץ': בבקשה

יואב סגלוביץ':  נעשה רגע הפסקה ונשמע רגע את המצב המשפטי לגבי הנושא של הבריאות

אורלי לוינזון-סלע: אני כן אבקש להשלים את המשפט גם לגבי הילדים, כי יש לנו גם ילדים במקלטים

אורלי לוינזון-סלע:  באופן כללי ילדים חסרי מעמד זכאים להשתתף בהסדר מאוחדת

אורלי לוינזון-סלע:  זה הסדר שמאפשר להם להיות מבוטחים בקופת חולים מאוחדת, רק הילדים עד גיל 18, בתשלום חודשי מסוים

אורלי לוינזון-סלע:  כשאישה נכנסת למקלט עם הילדים שלה, אז אנחנו מבינות שהמקלטים יישאו בתשלום של הילדים כדי שהילדים ימשיכו להיות מבוטחים, אבל אם יש לאישה חובות למאוחדת, המקלט לא ישלם את החובות ולכן גם הילדים לא יהיו מבוטחים, זאת אומרת שיש לנו מצבים של נשים וילדים שנמצאים במקלטים והם לא מבוטחים

אורלי לוינזון-סלע:  המצבים האלה, גם כשמדובר בנשים שאינן נפגעות אלימות יכולים להיות גם מחוץ למקלטים, אבל אני מתרכזת כרגע במצב במקלטים

נעמה סבתו: אני אשמח לחדד לגבי פלסטיניות שהן לא יכולות לבטח את הילדים שלהן

נעמה סבתו:  ההסדר הזה, הפלסטיניות מוחרגות ממנו

נעמה סבתו:  הייתה לי אישה שהיא ילדה

נעמה סבתו:  בית החולים לא הסכים לשחרר אותה כי אין לילד ביטוח בריאות

נעמה סבתו:  האישה לא יכולה להסדיר ביטוח בריאות

נעמה סבתו:  בסוף אנחנו שילמנו ביטוח תייר לילד, שזה הרבה כסף ומעט שירות

נעמה סבתו:  גם בהקשר הזה של ההסדר לילדים, נשים פלסטיניות מוחרגות ממנו

יואב סגלוביץ': יש פה גם הבדל משפטי שהוא מעבר למישהו שהגיע ממקום שאין - - -      

נעמה סבתו: כן, אבל אני אומרת, נשים פלסטיניות שנמצאות פה עם היתר בגלל רדיפה

נעמי שניידרמן: אפשר לחדד גם בנושא העלויות? קודם כל זה נכון

נעמי שניידרמן:  אנחנו גם פגשנו את הנושא של נשים פלסטיניות, שזה פשוט באמת שקופות לחלוטין למערכת, אבל אני רוצה לתת מבט מהשטח על הנושא של הביטוח בריאות

נעמי שניידרמן:  קודם כל באמת העמותה שאני מנהלת נושאת בעלויות אודות לתרומות

יואב סגלוביץ': רק תזכירי לי את העמותה, אני מתנצל

נעמי שניידרמן: עמותת "אישה לאישה", מפעילה מקלט ודירות מעבר

נעמי שניידרמן:  אני חושבת שמדינת ישראל צריכה לקחת אחריות בריאותית על נשים שהגיעו למצב שהן כבר מגיעות למקלט, ואם לחדד את זה, איך אפשר בכלל לעבור איזשהו שיקום מפוסט טראומה של אלימות כשברקע יש חרדה שחלילה יקרה משהו בריאותי?      

יואב סגלוביץ': אני הטעיתי בשאלה הראשונה

יואב סגלוביץ':  אני אמקד את זה כמו שאתם אמרתם, על הסיפור של נשים שנמצאות במקלט, נשים וילדיהן, מה המצב

נעמי שניידרמן: אני רוצה רק להגיד, גם הביטוח הפרטי לא תמיד נגיש

נעמי שניידרמן:  הייתה תקופה שקופת חולים מאוחדת לא נתנה את הכיסוי הזה

נעמי שניידרמן:  רק עכשיו זה חזר

יואב סגלוביץ': היום כן

נעמי שניידרמן: כן, אבל לסירוגין

נעמי שניידרמן:  אי אפשר אף פעם לדעת בביטחון שאפילו יש את השירות הזה בכסף

נעמי שניידרמן:  דבר נוסף, זה שאישה שמגיעה כשאין לה ויזה מאיזושהי סיבה, לפעמים עקב האלימות, למשל אישה שנמנעה ממנה הסדרת המעמד שלה כחלק מהאלימות, לא יכולה לבטח את עצמה

נעמי שניידרמן:       נמצא פה מישהו מרשות האוכלוסין? אהלן, בוקר טוב

נעמי שניידרמן:  רק להגיד שבפעמים שהיה לנו איזשהו קשר אישי, זה מאוד עזר לנו לזרז הליכים

נעמי שניידרמן:  אם היה לנו איזשהו רפרנט, יש לנו ניסיון מאוד טוב עם זה בנושא של אמנת הבנקים

נעמי שניידרמן:  אם יכולה להיות איזושהי דמות שפונים אליה, זה לא הרבה נשים

נעמי שניידרמן:  הדבר האלמנטרי הזה שאפשר יהיה לפחות את הסטטוס קוו לשמר, שאני אוכל ללכת ולקנות ביטוח רפואי לאישה שהגיעה, ולא להיות בסיטואציה שיושב לי תקציב שגייסתי אותו מתרומות, ואני אפילו לא יכולה להשתמש בו כי הביורוקרטיה תוקעת את העניין

נעמי שניידרמן:  זאת ממש בקשה שלנו לאיזשהו תכלול של התקשורת, כך שיהיה לנו רפרנט ברשות האוכלוסין וההגירה, וכמובן הנושא הזה צריך להיטמע בתוך סל השירותים

נעמי שניידרמן:  אין סיבה שתורמים מארצות הברית יממנו ביטוח בריאות לנשים שחוו כאן בארץ אלימות

ינאי קרנצלר: אני אשמח אם אפשר גם להוסיף

ינאי קרנצלר:  אני ינאי מרופאים לזכויות אדם, המרפאה הפתוחה לחסרי מעמד

ינאי קרנצלר:  רק מבחינת הבעייתיות בהיעדר ביטוח בריאות

ינאי קרנצלר:  ההשפעה של זה על העמקת הסכנה לאלימות, אם ביטוח הבריאות שלי או היכולת לשלם את הביטוח הוא על סמך זה שבן הזוג שלי עובד, אז זה מעמיק את התלות שלי, והתלות כמובן מעמיד אותי בסכנה

ינאי קרנצלר:  כמו כן אם אין לי ביטוח בריאות, אז אני זקוק לקבל מענה רפואי בבטרם, ואז זה אומר שאני לא יכול ללכת למקום גיאוגרפי שהוא יותר צנוע, יותר בטוח עבורי

ינאי קרנצלר:  כמובן שזה מעמיק את יחסי התלות

ינאי קרנצלר:      אני יודע שאנחנו רוצים להישאר בתוך גבולות הגזרה של מקלטים, אבל יש אלימות שלא מקנה לי זכאות למקלט

ינאי קרנצלר:  יש אלימות כלכלית

ינאי קרנצלר:  התלות שלי במצב הכלכלי, קורת הגג שלי תלויה בכניסה להיריון

ינאי קרנצלר:  זה גם סוג של אלימות

ינאי קרנצלר:  מגיעים אלינו למרפאה הפתוחה אישה שלא מסוגלת לנשום, כאבי חזה

ינאי קרנצלר:  אחרי ראיון עם האחות היא אומרת, אני מקיימת יחסי מין עם בן הזוג שלי כי זאת הדרך היחידה לקבל קורת גג

ינאי קרנצלר:  גם אין לה ביטוח בריאות במידה והיא מפרה את ההסכם הזה, אז העמקת הסיכון לאלימות והפגיעות בעקבות היעדר ביטוח בריאות הוא עצום

יואב סגלוביץ': אין בכלל שאלה שהדיון הזה הוא ממוקד, כי הוא לא כולל את כל הבעיות

יואב סגלוביץ':  העדפתי למקד אותו כי אם אנחנו נלך סביב, אז יהיה דיון ויהיה עוד דיון, יהיה עוד דיון, יהיה עוד דיון

יואב סגלוביץ':  זה לא אומר שלא יהיו עוד דיונים על ההיבטים היותר רחבים, אבל זאת הסיבה היחידה

יואב סגלוביץ':  ברור לי לגמרי שההיקף הוא יותר גדול

יצחק בן ישראל: אני יכולה להוסיף משהו ממש בהקשר הזה?     

יואב סגלוביץ': כן

יצחק בן ישראל: אני עו"ד רחל פיש בן ישראל

יצחק בן ישראל:  אני עובדת במרכז לסיוע משפטי לעולים של התנועה הרפורמית

יצחק בן ישראל:  אנחנו מטפלות בהמון נשים נפגעות אלימות שהן אימהות לילדים ישראלים, כלומר האימהות עצמן הן נפגעות אלימות חסרות מעמד

יצחק בן ישראל:  יש להן ילדים אזרחי ישראל, והאבות, חלקם בתמונה, חלקם לא בתמונה

יצחק בן ישראל:  הנשים האלה הרבה פעמים מגיעות למקלט, נתקלות גם בכל הבעיות שעלו

יצחק בן ישראל:  הפרספקטיבה היא אחרת בגלל שיש להן ילדים שהם אזרחי ישראל

יצחק בן ישראל:       מה שאני רוצה להדגיש פה זה שרשות האוכלוסין וההגירה התחייבה בעבר לטפל בבקשות הומניטריות של נשים כאלה להסדיר מעמד כדי שהן יוכלו להיות עם ביטוח בריאות ותנאים סוציאליים וכל הדברים שהן צריכות כדי לפרנס את הילדים שלהן, ולדאוג לעצמן ולהשתקם, שהם יזרזו את הטיפול באוכלוסייה הזאת, וזה לא קורה

יצחק בן ישראל:  הן מחכות שנתיים ויותר להחלטות, בדרך כלל החלטות שליליות והן צריכות להתחיל בערכאות משפטיות שלוקחות זמן וכסף

יצחק בן ישראל:      עוד דבר שאנחנו ביקשנו בעבר זה לתת להן איזשהו מעמד זמני בזמן שהן מחכות

יצחק בן ישראל:  יש להן ילדים שחיים פה, הרבה פעמים אבא פה שהוא אזרח ישראלי והן לא יכולות לפרנס ולטפל בילדים שלהן ברמה הכי בסיסית, אז גם ברמת המקלט וגם ברמה שאחרי צריך להוסיף את הנקודה הזאת שיש גם נשים חסרות מעמד שיש להן פה ילדים אזרחים ישראלים שבאמת לא הצליחו לסיים או להתחיל הליך זוגיות בעקבות אלימות פיזית, מינית, כלכלית, הגירתית, שמשרד הפנים מכיר את התופעה הזאת

שירה אהרון: סליחה, אפשר?     

יואב סגלוביץ': את זוכרת מה אמרתי בהתחלה? אני בכוונה ממקד את זה

יואב סגלוביץ':  תאמינו לי, על כל הנושאים האלה יש לי מה להגיד אבל אני לא רוצה

שירה אהרון: פשוט בגלל שאני מביטוח לאומי ואני מטפלת בשירותי בריאות, אני רוצה להבין את הדיוק כאן, כי ילדים קטינים שהם אזרחים, הם חייבים לקבל שירותי בריאות אם הם בנעלי אזרח מעל גיל 18

יצחק בן ישראל: אני מדברת על האימהות

שירה אהרון: אבל דיברת על טיפול של הילדים, לא?     

יצחק בן ישראל: הילדים מבוטחים

שירה אהרון: הבנתי

נעם גרדין: אני רוצה רק להוסיף לעניין של בריאות נשים

נעם גרדין:  אני אגיד את זה מאוד ממוקד

נעם גרדין:  נעם מהמטה למאבק בסחר בנשים ובזנות

נעם גרדין:  אני אגיד שהנושא של בריאות נשים גם למי שיש איזשהו ביטוח, הוא לא מכסה בצורה מספקת את העניין של מחלות מין, הפלות ויכולת לנגישות לבריאות, דיסקרטית

יואב סגלוביץ': שמירת הריון, הרבה דברים

נעם גרדין: כן, אבל זה מסכן חיים

נעם גרדין:  אנחנו פוגשות נשים שהגיעו למצבים מסכני חיים כי הן לקחו כדורים או עשו כל מיני פעולות להפלות פיראטיות, לכן אני רגע אומרת ספציפית

נעם גרדין:  ביטוח בריאות לאוכלוסייה הזאת של הנשים שאנחנו מדברות עליהן, זה חייב לכלול את זה, אחרת הן יכנסו למצבים מסכני חיים וצריך להבין שהן חשופות לאלימות מינית, אז האחוז של החשיפה למחלות מין או סיכון למחלות מין ולרצון בהפלות או במעקבי היריון הוא הרבה יותר גבוה

יואב סגלוביץ': אוקיי

שרית פוזן: היושב-ראש, אם אפשר להגיב לעניין שדיברו על רשות האוכלוסין וההגירה, לעניין ההומניטרי, אני אשמח להתייחס

יואב סגלוביץ': לא יושב פה מישהו שלא יתייחס למשהו שחשוב לו, אבל אני רוצה פשוט לא לאבד את הקשר

יואב סגלוביץ':      דלית הסבה את תשומת ליבי לדיון שהיה פה בדצמבר 2021 לגבי הנושאים של הבריאות, ואני אקריא משהו אחד

יואב סגלוביץ':  תיכף נעלה את משרד הבריאות על הזום, אבל חוזר מנכ"ל 168, אני מקריא מדיון שהיה פה, ממכתב שניתן פה על ידי משרד הרווחה והביטחון החברתי, אז אשמח אם תתייחסו לזה אחר כך

יואב סגלוביץ':  נכתב כמענה להמלצות ועדת מור יוסף ו"המשרד התחייב למענים השונים בכפוף להעברת 10 מיליון שקלים ממשרד האוצר"

יואב סגלוביץ':  משרד האוצר נמצא פה, נכון? "ובכפוף להסדרת נושא הביטוח הרפואי באמצעות משרד הבריאות

יואב סגלוביץ':  בפועל נושא הביטוח הרפואי לא הוסדר, אולם משרד הרווחה מעניק בכל זאת את המענים מתקציבו השוטף כפי שיפורט בטבלה בהמשך"

יואב סגלוביץ':  אני עוצר פה

יואב סגלוביץ':  זה דיון שהיה בדצמבר 2021

יואב סגלוביץ':  נשמע את משרד הבריאות ואז נראה איזה פתרונות ניתנו, ונעבור אחר כך לשלב הפתרונות גם אם הם לא מושלמים, לראות איפה אנחנו עומדים ומה עוד אפשר לעשות, בסדר?      אני מברך את חבר הכנסת רם בן ברק שבא לסייע לי

יואב סגלוביץ':  הוא ראה שאני פה במצוקה

יואב סגלוביץ':       חוה וקסמן ממשרד הבריאות תעלה בזום והנושא הוא באמת הנושא של הבריאות והטיפולים לנשים במקלטים, להם ולילדיהן מבחינת בריאות

יואב סגלוביץ':  בבקשה

חוה וקסמן: בוקר טוב, אני מתנצלת, המצלמה אבדה לי ופתאום הפסיקה לעבוד

חוה וקסמן:  חוה וקסמן, אני מנהלת המחלקה לטיפול באוכלוסייה חסרת ביטוח באגף רפואה קהילתית, חטיבת הרפואה

חוה וקסמן:  אני מבקשת ברשותך, יו"ר הוועדה, רק להתייחס לגבי הנגשה שפתית התייחסות קצרה

חוה וקסמן:  יש לנו מוקד תרגום רק לגורמים רפואיים, לבתי חולים ממשלתיים ולשכות בריאות

חוה וקסמן:  קופות חולים ובתי חולים שלא ממשלתיים, רק מי שחתם איתנו על הסכם, למספר שפות: ערבית, רוסית, תיגרינית, אמהרית וצרפתית

חוה וקסמן:  המוקד פועל כל השבוע מימי א' עד ה' מ-08:00 עד 20:00 וימי שישי מ-08:00 עד 13:00

יואב סגלוביץ': אני מבין שזה רק לבתי החולים הממשלתיים

חוה וקסמן: לא רק ממשלתיים

חוה וקסמן:  ממשלתיים, קופות החולים וכאלה שהם לא ממשלתיים שחתמו איתנו על הסכם

יואב סגלוביץ': יש אפשרות להרחיב את זה אם תירצו?     

חוה וקסמן: אני יכולה לבדוק

יואב סגלוביץ': אז דומיניץ

דינה דומיניץ: רשמתי

יואב סגלוביץ': בבקשה

חוה וקסמן: לגבי הזכאות לשירותים רפואיים לאותן פליטות, יש מספר שירותים – שירותי מרפאה ראשונית, מרפאת טרם בדרום תל אביב, שירותי בריאות הנפש במרפאת רות

חוה וקסמן:  השירות הזה בפריסה ארצית, גם בחיפה וגם בירושלים, גם באילת

חוה וקסמן:  מעקבי היריון ומעקבים לאחר לידה בתינוק והגיל הרך, בטיפות החלב של המדינה

חוה וקסמן:  יש 11 מרכזים אקוטיים בחדרי המיון בארץ, שם מעניקים מענה רפואי ונפשי על ידי צוות רב-תחומי הכולל עו"ס המלווה את האישה, ואם יש צורך בתלונה משטרתית מערבים את המשטרה

חוה וקסמן:  מרפאת לוינסקי בתל אביב, מרפאה שמטפלת במחלות זיהומיות ומחלות מין

חוה וקסמן:  במקרים דחופים ומורכבים כמובן שהן זכאיות לפנות לחדרי המיון בישראל לפי חוק זכויות החולה

חוה וקסמן:      לגבי ילדים, ילדים מבוטחים בהסדר מאוחדת על פי חוזר מנכ"ל

חוה וקסמן:  אני תיכף אתייחס גם לאי תשלום של ההורים

חוה וקסמן:  לפי מה שהבנתי, כשאישה נכנסת למקלטים והיא לא שומרת על הרצף הביטוחי שלה, אני מבינה לפי מה שכתוב בנייר העמדה שהרווחה מממנת את הטיפול הפרטי או רוכשת הסדר ביטוח

יואב סגלוביץ': אני רואה פה את תנועות הראש

יואב סגלוביץ':  זה לא המצב

תמר להבי: למשרד הרווחה אין את היכולת לממן את הביטוחים הרפואיים

תמר להבי:  זה גם לא בתחום אחריותו

תמר להבי:  כמובן שכשיש מצבים הומניטריים אנחנו מנסים לסייע כמה שיותר, אבל זה לא הפתרון

תמר להבי:  הפתרון חייב להיות של משרד הבריאות

תמר להבי:  זה גם הוחלט בוועדה הבין-משרדית ב-2017

תמר להבי:  משרד הרווחה לא אחראי על ביטוחי בריאות

יואב סגלוביץ': חוה, ברשותך, אם אפשר לעצור רגע

יואב סגלוביץ':  אני רוצה רגע לנסות לסגור איזושהי פינה ביחד

יואב סגלוביץ':  יש פה את הוועדה הבין-משרדית של משרד העבודה והרווחה? נציג של הוועדה הבין-משרדית לאלימות במשפחה נמצא פה?      

תמר להבי: לא

תמר להבי:  יש פה נציגה של אלימות במשפחה

תמר להבי:  היא לא חברת ועדה אבל היא מעודכנת לגבי הוועדה

יואב סגלוביץ': אוקיי

יואב סגלוביץ':  אני רוצה פה לחדד את העניין

יואב סגלוביץ':  ההחלטה היא, גם אני זוכר אותה, שזה אחריות של משרד הבריאות

יואב סגלוביץ':  אני מבין שמבחינתך זה לא נכון, בזווית שלך, חוה

יואב סגלוביץ':  זה נכון מה שאני שואל?     

חוה וקסמן: לא

חוה וקסמן:  השאלה היא שבעצם אותה אישה, אם היא מועסקת על פי חוק צו עובדים זרים, היא מבוטחת על ידי המעסיק שלה

חוה וקסמן:  ברגע שהיא נכנסת למקלטים, לפי מה שאני ראיתי בנייר העמדה, כשהמעסיק מפסיק לה את הביטוח, השאלה היא, ופה אני מעלה את זה, האם משרד הרווחה, כי לנו אין תקציב

יואב סגלוביץ': התשובה היא לא

יואב סגלוביץ':  משרד הרווחה אומר לא, אתם אומרים לא

יואב סגלוביץ':  בסוף יש שם את אותה אישה שאין לה ביטוח בשלב הזה

יואב סגלוביץ':  אני רוצה לעצור פה

יואב סגלוביץ':  הרי בסוף לא נגיע לזה כאן

יואב סגלוביץ':  אני רוצה כן לקבוע שמשרד העבודה ומשרד הבריאות ישבו שבוע הבא ועד ה-20 ביולי אנחנו מקבלים תשובה, כי יש החלטה

תמר להבי: משרד העבודה והרווחה או הרווחה והבריאות?      

יואב סגלוביץ': משרד הרווחה עם משרד הבריאות

תמר להבי: משרד הרווחה ישמח מאוד לשבת עם חוה וקסמן ולהסדיר את הנושא

יואב סגלוביץ': הבקשה שלי היא פשוט שזה יוסדר ונקבל תשובה לוועדה

יואב סגלוביץ':  אני חושב שאם נגיע לעניין הזה, כבר נתנו לא קפיצה, איזושהי קפיצונת, מה גם שהקראתי קודם את המסמך שעלה בדצמבר 2021

יואב סגלוביץ':  אני מבקש לקבל

יואב סגלוביץ':  אני רוצה לטרטר אף אחד

יואב סגלוביץ':  מבחינתי תשובה לוועדה, לדלית, תספק אותי בהחלט, שאני אדע שזה הסתיים

יואב סגלוביץ':      מה שאני מבקש, חוה, את ומי שצריך במשרד הרווחה תשבו ותסגרו את העניין כי אני מכיר את ההחלטה, רק בואו תיראו

יואב סגלוביץ':  בסוף זה סיפור של מקור תקציבי

יואב סגלוביץ':  זה לא סיפור של תפיסות עולם ואידיאולוגיה, אז הבקשה שלי, חוה, תשבו ועד ה-20 בחודש נקבל תשובה לוועדה

ינאי קרנצלר: לדעתי זה חשוב לחדד שבאמת הפתרונות הפרטניים הם טובים

ינאי קרנצלר:  זה לא מתוך זלזול, אבל הבעיה העמוקה המבנית פה היא שאין הסדר ביטוחי

ינאי קרנצלר:  אין ביטוח בריאות לאוכלוסייה הזו, אז הן נקלעות למצוקה

יואב סגלוביץ': עוד פעם, צר עולמי כעולם נמלה היום

קריאה: אפשר לקבל החלטה גם בנושא של - - -      

יואב סגלוביץ': אל תתבלבלו, אני ממלא מקום של יושב-ראש הוועדה ואין לי תפקיד ביצועי, אבל כשרואים משהו, התפקיד שלי הוא של פיקוח ובקרה על עבודת הממשלה

יואב סגלוביץ':  מהמקום הזה אני נכנס

יואב סגלוביץ':  אמרתי בהתחלה, השולחן הזה הוא שולחן, וגם זום מי שנמצא, חוה, הוא שולחן של רוחשי טוב, אבל בואו נראה שאנחנו פותרים את העניין

יואב סגלוביץ':  לא נפתור את העניין הזה, עד ה-20 בחודש נדע ואז גם אני אדע מה נכון לעשות, איך אני צריך לפעול, אבל אני חושב שאפשר

יואב סגלוביץ':  זה שולחן של רוחשי טוב, זה ההגדרה, ולכן יישבו שני המשרדים ועד ה-20 בחודש נקבל תשובה לפחות לזה, לאותה אישה שנכנסה למקלט

יואב סגלוביץ':       חוה, בואי נמשיך

חוה וקסמן: באותה נשימה, גם אותם ילדים בהסדר מאוחדת, שהטענה היא שבעצם אם ההורים לא שילמו את הביטוח והביטוח הופסק, על פי חוזר מנכ"ל יש שישה חודשים שאם ההורה לא שילם ו/או 30 ימי התראה שלא שולמו, לא הוסדר התשלום, אז ההסדר מופסק

חוה וקסמן:  גם פה ידוע לי שהרווחה במספר מקרים גם פונה אליהם ומבקשת - - -      

יואב סגלוביץ': חוה, אני אומר עוד פעם, אם היית פה אז הייתי מרגיש יותר נוח אפילו לקטוע אותך, אבל בואו נסכם שאתם יושבים ופותרים את העניין, כי יש כבר החלטות בעניין שפשוט לא בוצעו, אז בואו נפתור את זה, מה גם שזה יהיה קל לפתור את זה לדעתי

יואב סגלוביץ':  אני אגיד מילה אחת על פוליטיקה

יואב סגלוביץ':  נראה לי ששר הבריאות במדינת ישראל זה ארבל, ושר הרווחה מרגי

יואב סגלוביץ':  נראה לי שהם יסתדרו עם הפתרון, ואם לא אז נדע עד ה-20 בחודש

רחל פוסטולובסקי: סליחה, רק דבר אחד

רחל פוסטולובסקי:  האם אפשר באותו מפגש שבין משרד הבריאות והרווחה לבדוק את הנושא של בריאות הנפש? כי בקהילה בריאות הנפש לא נותן שירות לאנשים האלה

רחל פוסטולובסקי:  אין מעקב אחרי אנשים במעקב פסיכיאטרי

יואב סגלוביץ': תיראו, אין לי בעיה שינסו בכל הזדמנות, בכל פגישה, אבל אני רוצה את זה לסגור

יואב סגלוביץ':  אם צריך לעשות דיון נוסף על נושא של בריאות נפש - - -      

חוה וקסמן: בוודאי שיש שירות לבריאות הנפש

קריאה: השירותים הם מאוד מוגבלים כיום

חוה וקסמן: בריאות הנפש קיים מ-2019

יואב סגלוביץ': חברים, פה אנחנו עוצרים

יואב סגלוביץ':  עד עכשיו היה שיח פתוח

יואב סגלוביץ':  אני ממוקד לגמרי באירוע הזה

יואב סגלוביץ':  יש בעיות נוספות, נטפל בהן בהזדמנות אחרת

תמר להבי: חשוב לי להבהיר, זה שמשרד הרווחה לאורך השנים נכנס לוואקום הזה בגלל - - -      

יואב סגלוביץ': אני יודע

תמר להבי: זה לא אומר שזה אחריות שלנו

יואב סגלוביץ': אני יודע

תמר להבי: אין לנו את התקציב לזה, וחוה אמרה כמה פעמים, משרד הרווחה

יואב סגלוביץ': לא הייתי מעלה את זה אם לא היה את הפרוטוקול מ-2021

יואב סגלוביץ':  אני סומך על האנשים, בעלי המקצוע המצוינים שנמצאים ואני מניח שימצאו פתרון לעניין הזה בפגישה אפילו קצרה, כי כבר החלטות התקבלו

יואב סגלוביץ':  הן לא התקבלו במסגרת המשרדים

יואב סגלוביץ':  הן התקבלו כבר מזמן בוועדות בין-משרדיות עם החלטת ממשלה

יואב סגלוביץ':  מצד שני גם לא רוצה לפתוח

יואב סגלוביץ':       חוה, יש עוד משהו שהוא לא קשור לאותה פגישה שתפתרו את כל הבעיות?     

חוה וקסמן: לא, אני רק רוצה להתייחס לביטוח בריאות

חוה וקסמן:  המשרד עשה עבודת מטה ופרסם מכרז לביטוח חסרי מעמד שאינם ברי הרחקה

חוה וקסמן:  מצער, אבל לא היו מציעים

חוה וקסמן:  כעת אנחנו עובדים על איזשהו פתרון ביטוחי לגיל השלישי, כאשר אותה אוכלוסייה מתחת לגיל השלישי, ברובה אוכלוסייה עובדת, יכולה לעבוד ויכולה להיות מבוטחת על ידי המעסיק

יואב סגלוביץ': רק שאלה, חוה, שהיא לא קשורה לדיון הזה, אבל סתם זה מסקרן אותי

יואב סגלוביץ':  כשאין מציעים, תיראי למשרד הבריאות יש הרבה מנופים

יואב סגלוביץ':  אם הם לא מציעים אז אפשר לעשות קשיים במקומות אחרים

יואב סגלוביץ':  אני לא רוצה להישמע חס וחלילה כאילו פה מאיימים על קופות החולים או על גורם אחר, אבל אפשר לייצר מנופים עליהם

חוה וקסמן: זה לא אומר שהשארנו את זה בצד, הנחנו את זה והכנסנו את זה למגירה

חוה וקסמן:  ממש לא

חוה וקסמן:  יש עיסוק שוטף ושיח בין-משרדי על הסוגיה הזאת

יואב סגלוביץ': מה לוח הזמנים שקבעתם?     

חוה וקסמן: כרגע אנחנו עוסקים מאוד בהסדר הביטוחי לגיל השלישי

חוה וקסמן:  אני מניח שברגע שנסיים את זה נתחיל למצוא איזשהו פתרון גם עבור אותה קבוצת גיל

יואב סגלוביץ': למה אי אפשר במקביל?     

חוה וקסמן: אפשר לבדוק

יואב סגלוביץ': עם מי צריך לבדוק את זה? אני פשוט לא מכיר

חוה וקסמן: זה שיח בין-משרדי

חוה וקסמן:  זה לא רק תלוי במדיניות פנים של המשרד

חוה וקסמן:  זה תלוי בהרבה מאוד גורמים, גם משרד האוצר, גם משרד המשפטים

חוה וקסמן:  בייחוד משרד האוצר והמשפטים ואנחנו

יואב סגלוביץ': דומיניץ, לדעתי את תצטערי שהגעת לפה היום

קריאה: מפילים הכול עליה

יואב סגלוביץ': לא מפילים, חס וחלילה

יואב סגלוביץ':  פשוט אומרים לי שיח בין-משרדי

דינה דומיניץ: יש גם בג"ץ שתלוי ועומד בעניין הזה

יואב סגלוביץ': כן עלו פה כמה דברים

יואב סגלוביץ':  אם זה כבר עלה בצורה הזאת, אני חושב, חוה, שאפשר לעשות משהו ולהיעזר גם בשולחן הזה

יואב סגלוביץ':  ברור לגמרי שלא צריך להיעזר בכנסת בדברים מן הסוג הזה כי יש משרדים ממשלתיים

יואב סגלוביץ':  מצד שני המשרדים הממשלתיים, חלקם יושבים פה, אז לא פה אולי, לא בפורום הזה אבל אני חושב שצריך למצוא פתרון שהוא יותר רחב ממה שאני מתמקד עליו, ופה אני אעצור, בסדר? דומיניץ

דינה דומיניץ: לקחתי גם

יואב סגלוביץ': אני חושב שזאת הזדמנות שיושבים פה באווירה טובה

דינה דומיניץ: אני ממילא על הנושא הזה

יואב סגלוביץ': אם תוכלי אפילו ברמה לא פורמלית לעדכן את הוועדה, שלא סתם נעשה דיונים

יואב סגלוביץ':  לדעת איפה מתקדם ואם לא מתקדם, אז נעשה את העבודה שלנו ככנסת, לייצר איזשהו פיקוח על מה שקורה, בסדר?     

דינה דומיניץ: כן

יואב סגלוביץ': תודה

יואב סגלוביץ':       אני אתן לחבר הכנסת רם בן ברק שנכנס בשקט מוועדת חוץ וביטחון

רם בן ברק: תודה רבה אדוני היושב-ראש, דיון סופר חשוב

רם בן ברק:  אני מודה ומתוודה שאני לא בקיא בפרטים, ואני בדרך כלל לא נוהג לדבר על דברים שאני לא בקיא בהם בפרטים, אבל נושא הדיון הוא מאוד חשוב

רם בן ברק:  אנחנו צריכים להשתדל מאוד ולעשות הכול בשביל שנהיה מדינה נאורה וכזו שלא מפקירה אזרחים ושאינם אזרחים, את כל מי שנמצא בתחומי הגבולות שלה, וכל מי שנכנס לפה חייב לקבל את הטיפול הבריאותי המינימלי הטוב בכל התחומים

רם בן ברק:       אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שיהיו נשים מוכות ללא טיפול, ואנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו ילדים שיהיו ללא טיפול, ולכן אני חושב שהדיון הזה הוא מאוד חשוב

רם בן ברק:  אני גם רואה שסך הכול יש כאן הסכמה

רם בן ברק:  אין מישהו שחולק על הדעה הזאת

רם בן ברק:  יש לפעמים דברים ביורוקרטים ולכן הדיון הוא חשוב, ושיושבים ביחד ומבינים איך אפשר לשפר ולסדר את העניינים האלה, כי בסוף כל אחד שהולך לישון בערב צריך ללכת לישון בהרגשה שילדים ונשים וגברים וקשישים, כולם, כל אחד מטופל

רם בן ברק:  אנחנו מדינה חזקה

רם בן ברק:  אנחנו יכולים להרשות לעצמנו לעשות את זה בצורה טובה

רם בן ברק:  תודה רבה

יואב סגלוביץ': תודה רבה לרם

רעות שאער: חשוב לי בזמן שחבר הכנסת רם בן ברק פה ונפתח פה הנושא של רשות האוכלוסין

רעות שאער:  הם רצו להתייחס לעניין הוועדות ההומניטריות

רעות שאער:  אני ארצה להעלות עוד שאלה בנושא הזה לפני שיתנו תשובה

רעות שאער:  חבר הכנסת רם בן ברק ישב בוועדה שדנה בהעברה מחדש של חוק האזרחות והכניסה לישראל, והיה לו מאוד חשוב שיכנס לחוק התיקון שנוגע לוועדות ההומניטריות הייעודיות שאמורות לטפל בנשים נפגעות אלימות והתעללות וילדים

רעות שאער:  התיקון הזה אכן עבר בחוק, אלא שכמו שאנחנו רואות, הוועדה הזאת, למרות שהיא מעוגנת בחוק שחור על גבי לבן לא הוקמה מעולם

רעות שאער:  אנחנו פנינו לרשות האוכלוסין וההגירה בנושא הזה

רעות שאער:  הוועדה הזאת לא מתכנסת

רעות שאער:  מה שהם עיגנו בנוהל הוא שאותה ועדה יחידה שזמני ההמתנה שלה הם שנים, תשב לעיתים בכובעה כוועדה ייעודית לנשים נפגעות אלימות

רם בן ברק: כן, אבל צריך לעשות הבדלה בין ועדה הומניטרית שדנה במעמד לבין זה שמי שנמצא גם, אם אין לו מעמד, יש לו את כל הזכויות המוקנות בחוק

רם בן ברק:  לא צריך לערבב בין הדברים

רעות שאער: בוודאי, אבל הדיון פה הוא לעניין נשים נפגעות אלימות חסרות מעמד באופן רוחבי, והנשים האלה חשופות לא רק לאי קבלת טיפול רפואי

רם בן ברק: אבל הוועדה לא דנה אם לתת להן מעמד

רם בן ברק:  היא דנה איך לתת להן את הזכויות

רם בן ברק:  צריך לתת להן את הזכויות

רעות שאער: רשות האוכלוסין וההגירה נמצאת פה מסיבה מסוימת, כי מעמד הוא שער לזכויות והיתרי שהייה הם שער להישארות של הנשים פה, לאי גירוש שלהן, להגנה מפני מעצרים, הפרדה שלהן מהילדים שלהן וכן הלאה

רעות שאער:  ברגע שהן נשארות ללא היתר, אז הן משוללות זכויות באופן רוחבי

רעות שאער:  גם הזכויות, אגב, שניתנות לנשים מבקשות מקלט, זה בדרך כלל מותנה בזה שיש להן ויזה בתוקף

רעות שאער:  אם אישה פלסטינית נפגעת אלימות נפרדת מבן הזוג, היא נשארת בלי היתר ואז היא משוללת זכויות לחלוטין

רעות שאער:  גם הזכויות המיוחדות שניתנות לנפגעות אלימות לא יינתנו לה ברגע שהיא בעצם במעמד של שב"חית, ולשם כך אני חושבת תיקון החוק הועבר, ואני חושבת שצריך לעמוד על זה שהוא לא מיושם היום

יצחק בן ישראל: בהקשר הזה גם אימהות חסרות מעמד לילדים אזרחי ישראל, שצריכות קידום בהסדרת מעמד כדי לממש את הזכויות שלהן

נעמה סבתו: אני גם רק אוסיף שבעצם כל הנושא של המעמד הוא ממש כלי לשימוש לשליטה בנשים ולאלימות בהן

נעמה סבתו:  אני יכולה להגיד, רק שבוע שעבר פגשתי שתי נשים, אחת פלסטינית, אחת מרוסיה, ששתיהן היו במערכות יחסים ארוכות עם בן זוג ישראלי עם ילדים, וחלק מהשליטה היה שהוא לא מוכן להסדיר להן מעמד, כי למה אני צריך להסדיר לך מעמד, את תהיי חופשיה, את תהיי איתי, תהיי פה

נעמה סבתו:  הנושא הזה הוא מאוד רלוונטי והוא מאוד קשור בשליטה ובאלימות ובכל הנושא הזה

שירה עבו: אם עלתה פה הסוגיה של נשים שמגיעות לפה במסגרת נישואין עם אזרחים ישראלים, היא סוגיה מאוד משמעותית

שירה עבו:  לא אחת אנחנו נתקלים במקרים של נישואים כאלה שהם בעצם כסות לסחר בבני אדם, ומדובר בנשים שמגיעות למשרד הפנים כדי לחדש אשרות

שירה עבו:  לפעמים הן מגיעות לבתי חולים אחרי שהן חוו אלימות, והגורמים האלו שהיו יכולים לזהות אותן כקורבנות של החזקה בתנאי עבדות, של סחר בבני אדם, לא מזהים

שירה עבו:  רק כשהן מגיעות אלינו, אנחנו מבינים את כל הדפוס

שירה עבו:  אני יכולה לתאר מקרה של אישה שהגישה ערר בעצמה למשרד הפנים על החלטה לשלול ממנה מעמד

שירה עבו:  כל מי שהיה קורא את המכתב הזה, היה מבין שמה שהיא תיארה זה החזקה בתנאי עבדות פרופר

יואב סגלוביץ': אני לא סתם ממסגר את הדיון, כי אחרת אי אפשר להתקדם על שום דבר

שירה עבו: הרבה פעמים נוטים להתבלבל, ויש איזה מן מחשבה שזה רק אלימות במשפחה

רם בן ברק: חוק האזרחות דן אך ורק בנשים שנמצאות, מה שנקרא, כארצות אויב ולא סך כול הנשים שמגיעות לכאן

רם בן ברק:  הבעיה שם היא הרבה יותר גדולה, הרבה יותר סבוכה

רם בן ברק:  השיקולים שם הם אחרים, ועדיין צריך לדאוג שכל מי שנמצאת כאן נהנית מזכויות בסיסיות

רם בן ברק:  אין דבר כזה שיהיו כאן ללא זכויות

רם בן ברק:  האם המעמד שלה יהיה מעמד A או B, זה כבר סיפור אחר, מורכב

רם בן ברק:  הוועדה ההומניטרית היא דבר חשוב מאוד, ואם היא לא קמה אז טוב שאמרת לי וצריך לוודא שהיא תקום

יואב סגלוביץ': רק שאלה כן ולא

יואב סגלוביץ':  הוקמה, לא הוקמה?     

שרית פוזן: אני אגיד את האמת

שרית פוזן:  יושבת כאן הדס שהיא הגורם המקצועי

שרית פוזן:  אנחנו מהוועדה ההומניטרית הבין-משרדית לא מכוח חוק האזרחות

שרית פוזן:  זאת ועדה אחרת

שרית פוזן:  יש מישהי אחרת שאחראית על זה ומטפלת בזה

שרית פוזן:  אני יכולה לבדוק את זה ולברר

שרית פוזן:  אני לא יודעת להגיד על זה אם זה הוקם או לא

יואב סגלוביץ': בסדר גמור

יואב סגלוביץ':  בכל מקרה ההערה נרשמה ואנחנו, גם רם וגם אני בנתיבים אחרים נבדוק למה היא לא הוקמה ומה היה שם, אבל האמירה של רם לגבי הסיפור - - -      

רם בן ברק: אני דרך אגב עכשיו בדיוק בוואטסאפ עם ועדה הומניטרית שמתכנסת לדון באישה סורית שהתחתנה עם בחור ישראלי

רם בן ברק:  הם גרים בכלל ברוסיה, זאת אומרת, זה לא שזה לא קיים

רם בן ברק:  עכשיו, ברגעים אלה הוואטסאפים שלי זה עם הבחור שנמצא ברוסיה

רם בן ברק:  זה מורכב

נעמי שניידרמן: אני חושבת שחשוב לחדד שהנושא של האשרות הוא חסם גם לאותן זכויות בסיסיות כמו הזכויות הרפואיות

יואב סגלוביץ': תקשיבו, אני פה עכשיו חוזר לתפקיד של הרשע

יואב סגלוביץ':  לא נכנס לזה עכשיו

יואב סגלוביץ':  יש לנו עוד שני סעיפים שאני רוצה לגעת פה, לנסות לקדם אותם

יואב סגלוביץ':  זה לא אומר שהנושאים הם לא בעייתיים, אבל אני למדתי ממה שאני יודע, כשפותחים סוגיות רחבות לרוחב, כל אחד יגיד את דעתו המלומדת ואת תפיסת עולמו על הרבה מאוד דברים, וניפגש כנראה שלושה חודשים לאחר מכן עם אותם דברים, אז אני דווקא ממקד את זה

יואב סגלוביץ':  לא שאני מייתר את מה שאמרתם על הדברים האחרים

יואב סגלוביץ':  לא מזלזל בשום דבר

יואב סגלוביץ':  אני רוצה להתמקד רגע על התכלית הזאת וזו הסיבה שאני קוטע, לא בגלל שזה לא נכון או כן נכון

יצחק בן ישראל: אפשר לשמוע את עמדת רשות האוכלוסין, אם הם כבר כאן ורצו לדבר?      

יואב סגלוביץ': נשמע אותם בתורם

יואב סגלוביץ':  אנחנו עכשיו מתעסקים בנושא השלישי

יואב סגלוביץ':       אנחנו חוזרים לנושא השלישי באותה שיטה

אורלי לוינזון-סלע: אני מדברת עכשיו על קצבאות ושירותי שיקום למי שנמצאות במקלטים, אבל כמובן שלא רק

אורלי לוינזון-סלע:  אנחנו כבר רואים שהחסמים משולבים גם בחיים שמחוץ למקלט

אורלי לוינזון-סלע:  הנשים חסרות מעמד לא זכאיות לקצבאות ביטוח לאומי ולא זכאיות לסיוע בשכר דירה למשל

אורלי לוינזון-סלע:  בנושא של נפגעות אלימות היה שינוי במשרד השיכון

אורלי לוינזון-סלע:  נשים חסרות מעמד נפגעות אלימות זכאיות לסיוע בשכר דירה

אורלי לוינזון-סלע:  זה שינוי מבורך אבל הוא כמובן אל מספיק

יואב סגלוביץ': מה עם דירות מעבר?     

אורלי לוינזון-סלע: הן זכאיות לדיור מעבר אבל עד כמה שאנחנו הבנו, ואני אשמח לשמוע את זה מהחברות שנמצאות כאן על השולחן, שירותי השיקום שניתנים לאזרחיות ישראליות במסגרת תוכנית "דף חדש" למי שיוצאות מהמקלט, לא מצליחים לממש אותם במלואם כשמדובר - - -      

יואב סגלוביץ': בואו נעצור

יואב סגלוביץ':  אנחנו עכשיו מדברים על נשים שיוצאות, מה קורה איתן לאחר מכן

אורלי לוינזון-סלע: גם קצבאות במהלך המקלט

אורלי לוינזון-סלע:  ישראליות יקבלו הבטחת הכנסה וזרות לא יקבלו

יואב סגלוביץ': אני רוצה למקד את הבעיה, אחד זה קצבאות, שני זה השלב שהן יוצאות מהמקלט לסוגיהם השונים

אורלי לוינזון-סלע: שירותי שיקום

יואב סגלוביץ': אם מישהו רוצה להוסיף על שני הנושאים האלה, נושא שלישי זה הזמן לפני שאני אעביר את זה למשרד הרווחה

דפנה בריל גרייבר: אני דפנה בריל גרייבר, עובדת סוציאלית של הנשים בדירות מעבר באשדוד, עמותת "אישה לאישה"

דפנה בריל גרייבר:  אלינו הן מגיעות אחרי השהות במקלט לשנה, שגם על זה צריך לקבל השמה

דפנה בריל גרייבר:  הן לא זכאיות לסיוע בשכר דירה ולכן העמותה לא מקבלת על זה את התקצוב

דפנה בריל גרייבר:  הן לא זכאיות לשום קצבה כמובן

דפנה בריל גרייבר:  מאוד קשה להשתקם לאישה אריתראית עם PTSD אחרי כל מה שהיא עברה, בלי שום סיוע בשכר דירה, בלי שום קצבה, עם ילדים עם צרכים מיוחדים שהעמותה מממנת מתרומות כי זה לא מתוקצב, את נושא ביטוח הבריאות

דפנה בריל גרייבר:  כשהיא הגיעה אלינו לא היה לה, והיא אמרה, תשמעי, זה או זה או אוכל

דפנה בריל גרייבר:  מה את חושבת שאני אעשה? אז זה העניין

דפנה בריל גרייבר:  הנושא של גם הוויזה, של אשרת השהייה שמתגלגל לנושא של תעסוקה, שמתגלגל לנושא של ביטוח בריאות, זה מסכם את כל מה שאמרת

נעמי שניידרמן: וגם היעדר לשכה בהמשך

נעמי שניידרמן:  היינו לא פעם בסיטואציות שאישה מסיימת והדבר האלמנטרי שאפשר להגיד לה זה שלפחות תוכלי לחזור אל איזושהי לשכה, אותה לשכת אם שהפנתה אותה והכירה מלכתחילה בזה שהיא צריכה מקלט ודירת מעבר, ואז אומרים, לא, אנחנו לא נוכל לקבל אותה בחזרה

נעמי שניידרמן:  גם זה נמצא באיזשהו אזור עמום שהמדיניות לא ברורה וזה בסופו של דבר תלוי ברצון הטוב של אותה לשכה וביכולת שלה להחיל איזושהי מדיניות מרחיבה

נעמי שניידרמן:  אני חושבת שזה אלמנטרי שאישה תקבל - - -      

תמר להבי: את מתכוונת למחלקת רווחה ברשות המקומית?     

נעמי שניידרמן: כן, למחלקות - - -

נעמי שניידרמן:  היינו גם במצבים שאמרו לנו לא

יואב סגלוביץ': באשדוד הבעיה נפתרה?     

תמר להבי: בדיונים, אבל בשאר המחלקות לא אמורה להיות שום בעיה

תמר להבי:  יש מדיניות מאוד מאוד ברורה

תמר להבי:  מחלקות מטפלות

נעמי שניידרמן: אני אגיד שהבעיה שאת מדברת עליה הייתה בירושלים, אבל אני חושבת שאני מדברת על איזושהי אווירה, גם כן לגבי היישום של החוק של הזכויות נשים

נעמי שניידרמן:  יש כזו השקעה ראשונית גדולה

נעמי שניידרמן:  השהות של אישה במקלט זה דבר יקר

יואב סגלוביץ': סליחה שאני קוטע, הכול ידוע

יואב סגלוביץ':  אם יש עוד דברים שלא עלו, וסליחה שאני קוטע, פשוט אני רוצה להגיע לאיזשהו משהו אם אפשר להגיע

יואב סגלוביץ':  להוסיף משהו שלא שמענו

נעמה סבתו: כן, אני אגיד שאנחנו ב"לא עומדות מנגד" נותנות סיוע הומניטרי בעצם, ואני אגיד שאנחנו עובדות גם עם ארגונים שממומנים לצורך העניין עם לשכות רווחה, עם מסיל"ה שממומנים על ידי המדינה, ובפועל הן כולן נעזרות בנו לסיוע קונקרטי, בין אם זה בריאות, בין אם זה כל הנושא של שיקום או של סיוע בשכר דירה, אוכל, בגדים, וגם אנחנו, שהעמותה בחלקה מתוקצבת על ידי משרד הרווחה, הכסף הזה שמתוקצב מהמדינה לא יכול להגיע לחסרות מעמד

נעמה סבתו:  כל הסיוע לחסרות מעמד ניתן על ידי תרומות, גם כשיש לנו סיוע מהמדינה

נעמה סבתו:  גם נשים שמוכרות ברווחה, הרווחה נעזרת בנו או במסגרות חירומיות או כאלה שמטפלות בחסרות מעמד, מבקשות מאיתנו את הסיוע הקונקרטי, וגם הסיוע הקונקרטי שלנו הוא חייב להגיע מתרומות, אז שיקום בלי סיוע הומניטרי קונקרטי אי אפשר

יואב סגלוביץ': האמת היא שזה משולב לא רק לחסרות מעמד

יואב סגלוביץ':  זה באופן כללי, אבל רק להוסיף על בעיה

יואב סגלוביץ':  אנחנו בשלב הבעיות

נעמה סבתו: אני אומרת שהבעיה היא שגם הכסף שמגיע אלינו מהרווחה, אסור לנו לתת אותו לחסרות מעמד, שזה גם הזוי

יואב סגלוביץ': תיכף אנחנו נשמע

נעמה סבתו: גם מסגרות שמטפלות בחסרות מעמד לא יכולות לתת להן סיוע - - -      

יואב סגלוביץ': מי רוצה להוסיף עוד משהו שאנחנו לא יודעות?     

רחל פוסטולובסקי: מחלקות רווחה בירושלים ולא רק בירושלים, אנחנו מטפלים

רחל פוסטולובסקי:  אנחנו נותנים שירותי שיקום ומוגנות ככל שאנחנו יכולים, וגם תקציבים שאנחנו מעבירים למשפחות

רחל פוסטולובסקי:  הבעיה שאני מתחברת אליה, שהמשפחה נותרת ללא הבטחה בסיסית של קיום, כי האימא נשארת לבד והיא חולה והיא לא יכולה לעבוד

רחל פוסטולובסקי:  לי אין דרך לממן לה שכר דירה חודשי, קיום בסיסי, הוצאות שוטפות, ופה אני פניתי מזמן למשרד הרווחה

רחל פוסטולובסקי:  מה, אני אוציא את הילדים? לא, זה לא הפתרון

רחל פוסטולובסקי:  אנחנו נתקלים במצבים שזה דמי קיום בסיסי בכבוד, הכרח

יואב סגלוביץ': אוקיי

רעות שאער: אם אפשר להוסיף עוד מילה

רעות שאער:  זה תוספת

יואב סגלוביץ': רק תוספות

רעות שאער: לעניין של מדור וקורת גג, למשרד השיכון והבינוי יש נוהל מיוחד לסיוע בשכר דירה לנשים נפגעות אלימות

רעות שאער:  עד לאחרונה הם בחנו גם בקשות של חסרות מעמד, והיום אין שום אפשרות לתת לאישה חסרת מעמד נפגעת אלימות, לפי הנוהל הזה, סיוע

יואב סגלוביץ': למה, הוא השתנה?     

רעות שאער: כי הם שינו את הנוהל

רעות שאער:  הם יצרו תנאי סף שאת צריכה להיות שוהה כדין בישראל עם איזושהי ויזה

רעות שאער:  אני לא יודעת אם משרד השיכון פה, אבל זאת המדיניות שלהם כיום

רעות שאער:  גם לא דרך ועדת חריגים

רעות שאער:  אין שום אפשרות לתת לנשים האלה סיוע בשכר דירה

יואב סגלוביץ': מתי שינו את זה?     

רעות שאער: לדעתי אוגוסט 2022

יואב סגלוביץ': אוקיי, נבדוק את זה

תמר להבי: זה עדיין אומר שמי שיש לה 2(א)(5) זכאית לסיוע

רעות שאער: נכון, אבל מי שלא הסדירו את המעמד שלה מעולם כחלק - - -      

תמר להבי: מי שלא הסדירה את המעמד והיא ברת הרחקה, אפשר לסייע לה לחזור למדינתה

רעות שאער: גם אם יש הליכים להסדרת מעמד תלויים ועומדים - - -      

תמר להבי: אני לא יודעת

יואב סגלוביץ': אני רוצה למקד על הדיון

יואב סגלוביץ':  אני לא כל כך מכיר את כל הסעיפים

יואב סגלוביץ':  אני לא מקטין את הבעיות הקשות שיש במדינת ישראל, אבל הדיון הזה הוא על אלה שהמדינה הכירה, וגם שהיא הכירה יש בעיות

יואב סגלוביץ':  על אלה שלא הכירה זה דיון אחר, גם נקיים אותו, אבל אם מערבבים את שני הדיונים, לא נצליח, כי הדיון השני זה דיון של מדיניות, יש בו הרבה אלמנטים נוספים

יואב סגלוביץ':  צריך לקיים אותו אבל עכשיו אנחנו לא שם

אלי כהן: בשביל זה מאוד חשוב לדייק כשאנחנו מדברים על חסרת מעמד, לפחות לעניין רשות האוכלוסין וההגירה

אלי כהן:  אישה שמחזיקה או אדם שאינו בר החזקה, שמחזיק ב-ס(2)(א)(5) זה לא חסר מעמד

אלי כהן:  בהחלט אני מבינה וגם שותפה לשיח פה שצריך כנראה לתת מענה כזה או אחר מבחינה סוציאלית, בריאותית, מצבים בריאותיים מסוימים, אבל לומר שזה חסר מעמד בשפה שלנו כרשות האוכלוסין וההגירה, זה לא מדויק

שירה עבו: מה בדבר אישה שנכנסה לפה כחוק במסגרת נישואין עם גבר ישראלי? הוא דאג לחידוש של האשרה במסגרת הליך מדורג והוא גם יכול להחליט להפסיק את ההליך המדורג

אלי כהן: זו סוגיה נפרדת

אלי כהן:  אם היושב-ראש רוצה התייחסות לכך, יש לנו פה נציגים מהוועדה

שירה עבו: זה בדיוק הסיפור, שהקיום של האשרה - - -      

יואב סגלוביץ': חבר'ה, לא כל העוולות - - -      

שירה עבו: אבל זה הנושא שלנו

יואב סגלוביץ': לא, הנושא שלנו זה מה שאני הגדרתי אותו עכשיו

יואב סגלוביץ':  עכשיו אנחנו מדברים בנושא הספציפי הזה של נשים שיוצאות ממקלט, איזה זכאות יש להן לקצבאות, אם בכלל, מה הסל שהן מקבלות בחוץ? אני לא אוכל לענות לכל הדברים

יואב סגלוביץ':  דבר אחד בטוח, מדיונים ערטילאיים לא מתקדמים

יואב סגלוביץ':  יהיה דיונים גם על הנושאים האלה

יואב סגלוביץ':  יש עוד אלף ואחת עוולות שחלקן אני מכיר, חלקן אני לא מכיר, ששווה לקיים עליהן דיונים

יואב סגלוביץ':  על מנת להתקדם במשהו אני חייב למסגר את הדיון

יואב סגלוביץ':  גם אם לא עניתי לך ב-100%, אני רוצה לשמוע עכשיו, כשהמדינה השקיעהX ,Y , Z במקלט, מה קורה דקה אחרי זה? אם יהיה זמן, נטפל בדברים אחרים

יואב סגלוביץ':  כרגע זה הנושא

יואב סגלוביץ':  כן

טלי רוזנפלדר: אוקיי, אז אני אתייחס לנשים יוצאות מקלט

טלי רוזנפלדר:  גם נשים חסרות מעמד זכאיות למענק כשהן יוצאות ממקלט, וזכאיות לליווי של תוכנית "דף חדש" שנותנת להם גם ליווי של עובדת סוציאלית למשך שנה עד שנה וחצי, ומלוות משפחות וגם סל שירותים שהם יכולים להשתמש בו על סך 10,000 שקלים

טלי רוזנפלדר:  אני אגיד שכן יש קושי ברגע שלאותה אישה, אין לה זכות לעבוד או אין לה יכולת לקבל קצבאות, היכולת של התוכנית ללוות אותה היא מוגבלת, כי אם אני רוצה ללוות אישה בשיקום תעסוקתי ובפועל היא לא יכולה להשתלב בעבודה חוקית, אז היכולת שלנו ללוות אותה ולקדם אותה הופכת להיות מאוד מצומצמת

יואב סגלוביץ': אז מה עושים?     

טלי רוזנפלדר: אנחנו כמשרד מלווים אותה ומנסים לסייע לה במיצוי זכויות

יואב סגלוביץ': מה עושים מעבר?     

טלי רוזנפלדר: אני יכולה להגיד מה אנחנו כמשרד הרווחה עושים

טלי רוזנפלדר:  אנחנו יכולים לסייע לה בלמצות את הזכויות, בסיוע משפטי

יואב סגלוביץ': אני אשאל אחרת

יואב סגלוביץ':  מה נכון לעשות?     

תמר להבי: נכון שביטוח לאומי אולי ייקח איזושהי אחריות ויעניק להן הבטחת הכנסה לפחות לתקופה מוגבלת

תמר להבי:  נכון שמשרד הכלכלה יוכל לשלב אותן - - -     

יואב סגלוביץ': מה היקף הנשים? בואו נדבר על מספרים רגע

יואב סגלוביץ':  אלה כבר ממופות, הן נמצאות במקלטים

קריאה: לא רק מקלטים, גם מרכזים למניעת אלימות

תמר להבי: כ-100 נשים

יואב סגלוביץ': כמה זה עולה?      

קריאה: ביטוח לאומי לא יכול לתת להן אם אין להן מעמד

קריאה:  החוק מונע

תמר להבי: החוק מנע הרבה דברים שגם משרד הרווחה היה יכול לתת

תמר להבי:  בכל זאת משרד הרווחה פתח את הדלת

תמר להבי:  אם משרד הכלכלה ישלב אותן בקורסים להשלמת השכלה או להכשרה לתעסוקה, ולאחר מכן רשות האוכלוסין תוכל לתת להן אשרת עבודה והן יוכלו לעבוד באופן עצמאי, אז פתרנו את בעיית השיקום, אבל משרד הרווחה לא יכול לקחת על עצמו את כל התהליך השיקומי

תמר להבי:  אין לו את היכולת לזה

יואב סגלוביץ': מתי פעם אחרונה היה דיון על זה?     

תמר להבי: לפני שנה וחצי היה דיון עם משרד הכלכלה

תמר להבי:  משרד הכלכלה רצה כן לפתח תוכניות

תמר להבי:  לצערי זה נעצר כרגע בקדנציה הנוכחית

יואב סגלוביץ': איך אפשר להניע את זה היום?     

תמר להבי: צריך לבדוק עם משרד הכלכלה

תמר להבי:  לדעתי יש את התקציבים

תמר להבי:  יש גם את התקציבים של הפיקדונות שמגיעים בסופו של דבר לחשב הכללי באוצר, שאנחנו עושים עם זה כל מיני פרויקטים

תמר להבי:  כרגע מתקצבים מסגרות לגיל הרך

יואב סגלוביץ': מעבר לכל הבעיות הכלליות מדובר על אוכלוסייה מובחנת שהמדינה, נשמע נורא מה שאני אומר, אבל כבר השקיעה כסף בתהליכים, החזיקה אותם, עזרה

תמר להבי: כן, בהגנה הראשונית

יואב סגלוביץ': בהגנה, אלף ואחד דברים, ודקה לאחר מכן יש מגבלה

יואב סגלוביץ':  דרך אגב, זה גם מגבלה לאו דווקא על הנושאים האלה

יואב סגלוביץ':  בכלל נשים שיוצאות ממקלט הן בקושי, אבל פה הקושי הוא מועצם

יואב סגלוביץ':  השאלה מה ניתן לעשות בדרג המקצועי בשביל להביא למקבלי ההחלטות, כלומר לדרג המיניסטריאלי

יואב סגלוביץ':  לצורך העניין צריך להגיע עד אליו להגיע לאיזשהו פתרון

יואב סגלוביץ':  השאלה איך אפשר להניע את זה בתוך הדרג המקצועי במשרד? כי בסוף אני מסכים שזה לא משרד הרווחה לבדו, אבל כן צריך לייצר תהליך כי זה משהו שהוא לא הגיוני

יואב סגלוביץ':  בסוף זה אפילו מחזיר אותן למקום שאסור שהן יהיו שם

יואב סגלוביץ':  השאלה מה אפשר לעשות ועל מי אני מפיל את התיק עכשיו? ברור לי שזה לא פתרון בצ'יק-צ'אק

יואב סגלוביץ':  אין לי ציפייה שמחר מישהו יגיד, כן, מצאנו פתרון קסם

יואב סגלוביץ':  השאלה אם יש פה בחדר מישהו שמרים יד ואומר, תשמעו, אני אנסה לעשות משהו בתחום המקצועי, לרכז את בעלי המקצוע העמיתים שלי ולראות איך אפשר למצוא פתרון

יואב סגלוביץ':  בסוף יגיעו לצומת ויצטרכו להגיע לשר כזה או לשר אחר לקבל החלטה של מדיניות, אבל זה צריך לבוא גם מלמטה

שירה אהרון: אני רוצה רק להעיר שעם כל הדיונים פה והכל, אם אנחנו מדברים על נשים שאנחנו יודעים שהן לא יכולות ללכת לשום מקום אחר, זאת אומרת עצם האישור שלהן להיות כאן, ואנחנו יודעים שבעוד שנה זה לא יסתדר ואין להן מקום אחר, אז (א)(5), רשות האוכלוסין

שירה אהרון:  אין שום דרך אחרת

שירה אהרון:  (א)(5), מקבלות הכול

תמר להבי: (א)(5) בהחלט יפתור את הבעיה

קריאה: תומכת

קריאה: התכוונת (ס)(2)(א)(5)?     

שירה עבו: לא, לא, התכוונתי ל-(א)(5)

קריאה: אגב, הסודנים קיבלו עכשיו (א)(5)

שירה עבו: אגב, המשנה ליועמ"ש הציעה לתת לכל אזרחי אריתריאה ששוהים בישראל זכויות סוציאליות, מעמד לפני שבית משפט ייתן את זה

שירה עבו:  זה יפתור פה את כל הבעיות

שירה אהרון: כל השאלה זה אם אנחנו יודעים שמדובר במשהו זמני, טווח של שנה, שנתיים או שאנחנו יודעים שזה ככה יהיה, ואז זה סתם למשוך, וזה לא הומאני, לא הומניטרי וגם לא כלכלי

אלי כהן: יש ועדה בין-משרדית של עניינים הומניטריים, שמוגשים אליה בקשות הומניטריות

קריאה: אבל אין מענה

קריאה: והיא לא עובדת

קריאה: עובדת בגדול

אלי כהן: הנה, יש פה נציגים גם מהלשכה המשפטית וגם ממונת דסק של ועדה הומניטרית

אלי כהן:  במידה ויש מקרים חריגים, בוערים, דחופים, יש לכם פה את האנשים

שירה אהרון: כן, אבל אני עדיין אומרת שצריך לעשות הבחנה בין הומניטרי קצר טווח לבין הומניטרי ארוך טווח שהוא יכול להמשיך לאורך שנים רבות

אלי כהן: אני מסכימה איתך

אלי כהן:  קורבנות סחר בבני אדם אני הרפרנטית בלשכה המשפטית בטיפול בכל הנושא הזה, מקבלות הגנה של (ב)(1) לשנה לשנת שיקום, ואנחנו לא מדברים על מעמד של (א)(5) בהקשר הזה שהוא הקיצון

יואב סגלוביץ': בואו נעצור פה שנייה לא בגלל שזה לא חשוב, לא בגלל שאני לא רוצה לייצר איזשהו פתרון

יואב סגלוביץ':  אני חושב שזה לא לפה

יואב סגלוביץ':  אמרתי, השולחן הזה זה שולחן של שוחרי טוב

יואב סגלוביץ':  צריכים לפתור בעיה

יואב סגלוביץ':  יש 100 נשים, גס, שמדינת ישראל משקיעה בהן

יואב סגלוביץ':  עזבו את כל הסיפורים האחרים

יואב סגלוביץ':  כבר החליטה, היא משקיעה בהן במקלטים, ואז בשביל בעיית המעמד שלהן שהן יוצאות החוצה, הן יוצאות לרחוב

יואב סגלוביץ':  זה השורה התחתונה

יואב סגלוביץ':  לא בגלל שלא רוצים אלא בגלל שאין פתרונות טכניים לעניין הזה

יואב סגלוביץ':  כולם מסכימים

יואב סגלוביץ':  ביטוח לאומי מסכים ומשרד הרווחה

יואב סגלוביץ':  אין פה התנגדות

יואב סגלוביץ':  זה לא סיפור של אידיאולוגיה

יואב סגלוביץ':      תיראו, אני לא מכיר את כל הסיווגים, (א)(5), (ב)(4)

יואב סגלוביץ':  אני פעם זכרתי, היום אני לא זוכר

יואב סגלוביץ':  אני סומך על השכל הישר של האנשים ועל שיקול הדעת

יואב סגלוביץ':  אם היו אומרים לי, שמע, זה בעיה של 10,000 איש, אז אוקיי, אז תמיד כבר נהיה סיפורים גדולים

יואב סגלוביץ':  זה 100 נשים בשנה שמדינת ישראל אמרה בלי כל קשר, אנחנו מטפלים

יואב סגלוביץ':  עד 1 בינואר טיפלנו, לצורך העניין

יואב סגלוביץ':  מ-2 בינואר אנחנו לא באירוע

יואב סגלוביץ':  לא הגיוני כי זה חוזר

יואב סגלוביץ':  זה הרי לא נעלם

יואב סגלוביץ':  הבעיה לא נעלמת, היא חוזרת והיא אצלנו, לכן מה שהייתי מבקש, סליחה שאני שכחתי את שמך, ממשרד האוכלוסין

אלי כהן: אורלי דהן

יואב סגלוביץ': על הראש שלך הפעם, כמו שאומרים

יואב סגלוביץ':  אני כן מבקש שתעשו איזה דיון פנימי אצלכם קודם כל, ותשתפו פנימה את האנשים גם ממשרד הרווחה וגם מביטוח לאומי למצוא את האנשים המספיק חכמים למצוא שפילים ונישות ולנצל תת סעיף למשהו שיענה על הדבר הזה שיימצא פתרון

יואב סגלוביץ':  אני מבקש כן לעשות את הדיון

יואב סגלוביץ':  הרי בסוף זה בעיות שלא יפתרו מחר

יואב סגלוביץ':  הן לא בעיות שהכי מעסיקות את מדינת ישראל ביום-יום, אבל עדיין יש פה אירוע קשה והדיון הוא על נשים אומללות

יואב סגלוביץ':  זה נושא הדיון, נשים אומללות

יואב סגלוביץ':  אין מצב שנעמוד מנגד

יואב סגלוביץ':       הבקשה שלי, כי אני לא יכול להגיד משהו חוץ מבקשה, שתנהלי דיון, לא יודע אם את, אבל מי שאצלכם אמון על זה יחד, ואני מבקש שהחבר'ה הכי בכירים של הרווחה ככל שאפשר שיהיו בתוך העניין, שהבעיה תוצף בשיא העוצמה, וגם ביטוח לאומי אותו דבר

יואב סגלוביץ':  הייתי רוצה לדעת שיש איזשהו שביב של תקווה לסיפור הזה עד ה-20 ביולי

אלי כהן: אני אעביר את הבקשה למנהל מינהל אוכלוסין אצלנו

אלי כהן:  הוא הדרג הבכיר האחראי

יואב סגלוביץ': תגידי לו בקשה והמלצה ממני, כי חבל לעשות פה עוד דיון

יואב סגלוביץ':  אני אגיד לך האמת, הרי אותו דבר יהיה פה, ושאילתות ובכנסת

יואב סגלוביץ':  חבל

יואב סגלוביץ':  אפשר למצוא פתרון, אז תעבירי בקשה עם דגש אישית ממני גם, ותנו לנו עדכון עד ה-20 בחודש

יואב סגלוביץ':  אם לא, נעשה דיון, אבל אני חושב שאפשר לפתור את זה בלי דיון בכנסת

יואב סגלוביץ':  זה משהו שאפשר לסגור אותו ונעשה טוב לכולם

יואב סגלוביץ':  זה שולחן שוחר טוב, זה לא משהו אחר

יואב סגלוביץ':       נציגת משרד האוצר נמצאת פה

יואב סגלוביץ':  בשיחת צד בינינו אני ביקשתי ממנה רק דבר אחד בצד, שיהיה פה שקיפות, שלא יגידו שזה פה מתנהל לא בשקיפות

יואב סגלוביץ':  פשוט באותם דיונים שאתם מרגישים שיכול להיות איזשהו חסם, היא הרפרנטית של משרד הרווחה, אבל היא תדאג שעוד אנשים, רפרנטים אחרים שצריכים להיות, שיהיה את החיבור הזה

יואב סגלוביץ':  זה בסדר מבחינתך?      

תאיר ראבוחין: בסדר

יואב סגלוביץ': טוב, אז המון תודה שהגעת לפה, תאיר, ונתראה בהמשך

יואב סגלוביץ':  תודה רבה לך

יואב סגלוביץ':      חבר הכנסת רביבו, בבקשה

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה אדוני יושב-ראש ועדת המשנה על הדיון החשוב

יואב סגלוביץ': זה דיון אחד

אליהו (אלי) רביבו: עדיין

אליהו (אלי) רביבו:  יש ועדות שאני משמש כיושב-ראש ואני לצורך הדיון יושב-ראש

אליהו (אלי) רביבו:  כבודך שמור בלי שום קשר למעמד הרגעי, ידוע וניכר וצריך לתת לזה ביטוי

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש לבוא לידי ביטוי דווקא כמי שמתמודד מהצד השני כיושב-ראש הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, ופעם ראשונה לשאול שאלה, איך המדינה מטפלת במתעללים עצמם? מה האכיפה מבצעת ומה הסנקציות שמופעלות? זו שאלה ראשונה, ולהציג איזה שהם פתרונות שהם יכולים להיות זמינים ופשוטים

אליהו (אלי) רביבו:      מעבר לעובדה שמדינת ישראל בהבנה מול ממשלת קנדה, מוציאה מרצון 2,000 מהגרי עבודה, כל סיבה שבעטיה הם הגיעו אבל לא תושבי המדינה והם בכל זאת כאן, והאו"ם מוציא מרצון 200 בשנה למגוון רחב של מדינות, אני אשמח להציע לסכם איתם שהעדיפות הגבוהה תהיה לאותן נשים, למצוא להן מדינות שיסכימו לקבל אותן, לשקם אותן, לדאוג להן ולתת להן מעמד קבע

אליהו (אלי) רביבו:  ככה הן יוכלו לפתוח בחיים חדשים, מוגנים, ללא שום פחדים, כי גם אישה שנמצאת במקלט היא בסוג של אולי כלוב של זהב במקרה הטוב

אליהו (אלי) רביבו:  לאחר מכן כשהיא יוצאת היא צריכה לדאוג לגורלה

אליהו (אלי) רביבו:       לצד זאת אני מעדכן אתכם שאני מקדם בימים אלה עם שר החוץ יציאה מרצון, לעודד יציאה מרצון של שוהים מאותו אפיון, בין היתר לקנדה אבל לא במעמד של פליטים אלא של מקבלי עבודה, ואז מדינת ישראל מכשירה אותם על חשבונה, מציידת אותם גם במקצוע וגם באיזשהו סל התארגנות, ומעבירה אותם בסיכום מקדים, לצורך העניין בשלב הזה עם קנדה, לעבוד במקום שהן לא מגיעות כפליטות ולא כמגורשות חלילה

אליהו (אלי) רביבו:  ממש לפתוח להן דף חדש בחיים

אליהו (אלי) רביבו:  זה בדיוק על אותו עיקרון, להבדיל שיש תוכנית להגנת עדים שרוצים לפתוח חיים חדשים, לאנשים שאין להם סיכוי באמת להשתקם ולהתקדם פה בארץ, לסייע להם במקום אחר

אליהו (אלי) רביבו:  כנ"ל לגבי אותם שוהים

אליהו (אלי) רביבו:       אני מציע לקדם בעדיפות גבוהה דווקא את אותן נשים שבאמת כמה שלא נרצה לדאוג להן כמדינה, אנחנו לא באמת נוכל לערוב להן

אליהו (אלי) רביבו:  קשה לדאוג לילידות המדינה ותושבות קבע שיש להן בני משפחה ומכרים וסביבה אוהדת יותר רחבה

אליהו (אלי) רביבו:  בטח ובטח למי שאין לה תשתית כזאת חברתית ומשפחתית

אליהו (אלי) רביבו:  אלה הם הנושאים שאני מבקש להעלות ואני מציע שהם יידונו

מטי צרפתי הרכבי: אני קודם כל רוצה להודות על הדיון המאוד חשוב הזה

מטי צרפתי הרכבי:  בסוף אנחנו כחברה נמדדים באיך אנחנו מטפלים בחוליות החלשות

מטי צרפתי הרכבי:  החוליות החלשות במקרה הזה, בדיון הזה זה הנשים חסרות מעמד

מטי צרפתי הרכבי:  אתה צודק, חבר הכנסת רביבו, בזה שכשמדברים על פתרון סופי, אז הוא הולך בכל התקופה שהנשים האלה נמצאות במדינה, אם זה במקלט, אם זה ביציאה מהמקלט עם הבקשה או הקריאה של היושב-ראש למצוא להן הסדרה של המעמד על מנת שיחיו פה בכבוד, וכלה באיזושהי תוכנית איך אנחנו כמדינה ריבונית חברתית גם מוצאים להן את הפתרון, אם הן לא נשארות בארץ, אז פתרון מכובד ומכבד למדינה קולטת אחרת

מטי צרפתי הרכבי:  יש כאן איזושהי תוכנית רב-תחומית, זה אחת, לטפל במצוקה, שתיים, אחרי שכובתה השריפה של המצוקה זה לדאוג שחייהן פה יהיו בכבוד, ושלוש, במידה והן לא נשארות בארץ, אז באמת למצוא להן את המקום המכבד

אליהו (אלי) רביבו: לא, לעודד אותן, לפתוח בפניהן אפשרות נוספת ולקדם את זה

אליהו (אלי) רביבו:  לתת להן עתיד, לתת להן מקצוע

מטי צרפתי הרכבי: בזה בעצם אנחנו נמדדים כחברה, והלוואי וכל הישיבות או הדיונים בכנסת יהיו באמת על דברים שהם בכבודו של אדם והצלת נפשות, אז תודה רבה, אדוני היושב-ראש

אליהו (אלי) רביבו: ברשותך אדוני היושב-ראש רק עוד איזושהי נקודה קטנה

אליהו (אלי) רביבו:  בנייר העמדה יש התייחסות להנגשה שפתית, ויש את המגבלה שמי שיכול לתרגם הוא לא יכול להיות חשבונית וכן הלאה

אליהו (אלי) רביבו:  גם מקרב בני העם האריתריאי וגם הסודני ישנם מרכזי סיוע של בני עמם

אליהו (אלי) רביבו:  הם בוודאי דוברים את השפה, הם בוודאי מנסים לסייע

אליהו (אלי) רביבו:  אני מציע לגייס אותם לטובת הנושא הזה, שהם ינגישו את הפערים השפתיים

יואב סגלוביץ': האמת היא שזה דבר שעלה פה ואני מקווה שדומיניץ ממשרד המשפטים תמצא לנו בכלל פתרונות כלליים

אורלי לוינזון-סלע: האנשים קיימים כמובן

אורלי לוינזון-סלע:  השאלה היא פשוט שאלת תשלום ושל ההסדרה של התשלום

אליהו (אלי) רביבו: מדובר בארגוני סיוע וולונטריים

אורלי לוינזון-סלע: הם לא צריכים לעשות את הדבר הזה בצורה וולונטרית

אורלי לוינזון-סלע:  מדובר פה בנשים שחיות כאן בין עשר ל-16 שנים, כבר קרוב לשני עשורים

אורלי לוינזון-סלע:  הן נמצאות במצוקה איומה ונוראית

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח שמי שחי במדינה 16 שנים מכיר את השפה שלה

אורלי לוינזון-סלע: מחובתה של מדינת ישראל לדאוג שהן יהיו מוגנות ושהן יעברו איזשהו שיקום

אורלי לוינזון-סלע:  זה המינימום האפשרי

אליהו (אלי) רביבו: אני לרגע לא חלקתי על כך

אליהו (אלי) רביבו:  אני מנסה לתת הצעה פרודוקטיבית שניתן לקחת אותה היום ולממש אותה

נטע מישלי: אמרו את זה בתחילת הדיון

נטע מישלי:  סוג האשרה שהם מקבלים לא מאפשר להם לקבל עוסק פטור בשביל לקבל תשלום על הדבר הזה

נטע מישלי:  כשבן אדם נותן שירות מקצועי כמו תרגום, צריך לתת לו תשלום

אליהו (אלי) רביבו: ארגוני הסיוע פועלים באופן וולונטרי

אליהו (אלי) רביבו:  הם עושים את זה ביום-יום

אליהו (אלי) רביבו:  יותר מזה אני אומר לכם, מי שנמצא 16 שנים במדינה מסוימת, מן הסתם אמור לדעת את השפה מספיק טוב כדי לדעת לתקשר מול מי שמנסה לסייע לו

קריאה: אדוני, הן חיו תחת כליאה

אליהו (אלי) רביבו: את רוצה לומר לי שיש מישהו ש-16 שנים שוהה במדינת ישראל ולא היה חשוף לחברה ולא מכיר את השפה ולא ראה אור יום?      

קריאה: אנחנו מדברות על נשים נפגעות אלימות שכלואות בבתים שלהם עם הבעלים שלהם

אליהו (אלי) רביבו: 16 שנים, מאז שהן בארץ?     

קריאה: כן

אליהו (אלי) רביבו: הבנתי

נועה רודמן: אנחנו מדברות על נשים שגם נמצאות בסיכון בתוך הקהילות שבהן הן חיות

נועה רודמן:  זה צריך להיות שירות מקצועי

נועה רודמן:  זה צריך להיות מוגן

נועה רודמן:  המטרה פה של הדיון זה שהן יוכלו להשתקם ולהיות מוגנות

נועה רודמן:  יש עם זה המון מורכבויות

יואב סגלוביץ': לא קלעתם נכון

יואב סגלוביץ':  כל אחד בא עם איזה מטען על הגב שלו

יואב סגלוביץ':  חבר הכנסת רביבו בא עם הצעה, שדרך אגב אני ניסיתי לקדם אותה בהקשרים אחרים, להעביר לחו"ל נשים מאוימות בכובע אחר, בזמן אחר

יואב סגלוביץ':  אם בהקשר הזה יהיה אפשר לעזור, זאת הצעה טובה

יואב סגלוביץ':       הנושא השפתי דיברנו קודם ועכשיו אנחנו נעבור לנושא של חשבונות הבנק

יואב סגלוביץ':  מזכיר לכולם, זה נושא אחד לפני אחרון

יואב סגלוביץ':  אני חושב שהנושא הזה שהעלה חבר הכנסת רביבו, איזושהי יכולת להעביר למדינה טובה בחו"ל נשים שגם ככה עם כל מה שנוכל לעשות, אני אומר לכם, זה לא רק נשים מוכות, זה נשים מאוימות, זה אלף ואחד סיפורים שמאוד קשה לעשות אותם

יואב סגלוביץ':  אם תהיה אפשרות כזאת, ברכה גדולה מעבר למה שנעשה פה, ופה אני עוצר

יואב סגלוביץ':      חשבונות בנק

אורלי לוינזון-סלע: חשבונות בנק, בגדול אנחנו יודעות שיש הנחיה של המפקח על הבנקים

אורלי לוינזון-סלע:  יש לנו ההנחיה הזאת

אורלי לוינזון-סלע:  גם מי שאין להן מעמד תושב יכולות לפתוח חשבון בנק

אורלי לוינזון-סלע:  יחד עם זאת אנחנו נתקלות בהמון קשיים במימוש של הדבר הזה בשטח גם בקרב נשים אריתריאיות שחיות פה כבר הרבה שנים ומחזיקות בוויזה 2(א)(5), גם בקרב נשים שהגיעו זה מכבר בעקבות המלחמה באוקראינה, ואנחנו שומעות על המון קשיים גם מהמקלטים

אורלי לוינזון-סלע:  כשאישה לא מצליחה לפתוח חשבון בנק, היא לא תקבל את מענק ההסתגלות, וזה המקור הכלכלי המרכזי שמאפשר לה להתחיל להשתקם

יואב סגלוביץ': ברור

יואב סגלוביץ':  אני רוצה תוספת רק בנושא חשבונות בנק, על בעיות שאתם יודעים, לראות אם אפשר למצוא פתרון לזה ומה היקף הבעיה

נעמה סבתו: אני יכולה להגיד ספציפית שפשוט אנחנו כל הזמן נתקלות עם זה בקשיים

נעמה סבתו:  יש בנק אחד שבו אני צריכה להיות עם אותה פונה בטלפון, לתפוס אותה ביום טוב כדי - - -      

יואב סגלוביץ': בנק אחד בלבד?     

נעמה סבתו: בנק הפועלים ביפו

נעם גרדין: לציין רק עוד בעיה, שהסיוע שניתן של "דף חדש" שהוא מצוין והוא נותן איזשהו מענה ראשוני לנשים שיוצאות מהמקלט, אנחנו מעבירים אותו לרוב לבעלי הדירה של האישה

יואב סגלוביץ': של השכירות

נעם גרדין: כן, כי אנחנו לא יכולים להעביר לחשבונות הבנק של הנשים עצמן בגלל כל הבעיות האלה, ואז האישה עצמה לא יכולה לעשות איזושהי חשיבה עם עצמה

יואב סגלוביץ': השאלה שלי עכשיו לא על הבעיה למי מעבירים

יואב סגלוביץ':  האם יש בעיה עם הבנקים?     

נעם גרדין: הבעיה שהם תיארו

יואב סגלוביץ': כולם מסכימים שיש בעיה עם הבנקים?      

נעמי שניידרמן: יש את אמנת הבנקים, את אמנת זמינות פיננסית

נעמי שניידרמן:  זה יוזמה של איגוד הבנקים ביחד עם בנק ישראל

נעמי שניידרמן:  מהניסיון שלנו, התמונה מורכבת אבל כן יש באמת את האפשרות לאיזשהו רפרנט לנושא של נשים נפגעות אלימות בכל בנק, ואני חושבת שזה כן יכול להיות ערוץ מאוד פרודוקטיבי

נעמי שניידרמן:  מהניסיון שלנו, גם אם זה לא עובד בפעם הראשונה, יש אל מי לפנות

יואב סגלוביץ': אתן לא מזהות בזה בעיה?     

נעמי שניידרמן: אני אומרת שהבעיות הן פתירות

יואב סגלוביץ': השאלה שלי היא כמה להיכנס לזה? אני שואל את זה בצורה הכי ישירה

שירה עבו: יש עניין טכני גם

שירה עבו:  כשמדובר באישה שהמסמך המזהה היחיד שלה בישראל זאת אשרה - - -      

נעמי שניידרמן: זו הבעיה

יואב סגלוביץ': בסדר, אבל זו בעיה של כולן

אליהו (אלי) רביבו: קודם כל זה כבר נמצא בהליך

אליהו (אלי) רביבו:  חשוב רגע שנבהיר

אליהו (אלי) רביבו:  אני מעדכן אותך, אדוני היושב-ראש, אנחנו נמצאים בהליך שכל שוהה כזה יקבל מספר זיהוי חד חד-ערכי

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו נמצאים על זה

אליהו (אלי) רביבו:  זה נמצא בעבודה

יואב סגלוביץ': מול בנק ישראל

אליהו (אלי) רביבו: לא, לא

אליהו (אלי) רביבו:  כשיהיה מספר מזהה חד-חד-ערכי הוא יהיה כלפי כלל הרשויות ונותני השירותים במדינה

אליהו (אלי) רביבו:  זה בתי חולים, זה בנק, זה משרד החינוך

אליהו (אלי) רביבו:  כל מי שאמורים להזדהות מולו, שיהיה מספר חד-חד-ערכי

אליהו (אלי) רביבו:  זה דבר שעדיין לא קיים

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו עובדים על זה במלוא המרץ

אליהו (אלי) רביבו:  אני רק מעדכן אותך ואני מודה לחברתי, חברת הכנסת הרכבי שהסבה את תשומת ליבי לנקודה שאני מכיר אותה

אליהו (אלי) רביבו:  ישנם שוהים שיש להם מעמד וכבר יש להם עסקים פעילים פה ורשומים

אליהו (אלי) רביבו:  איתם ניתן כן לקיים התקשרות

אליהו (אלי) רביבו:  בעניין שרוצים משהו שמישהו ישתכר דרך זה, אז הנה כן יש כאלה שיכולים

אליהו (אלי) רביבו:  ניתן לאתר אותם

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא קשה לאתר אותם

אליהו (אלי) רביבו:      אני מאוד מודה לך והלוואי והיה לי זמן להמשיך להישאר, אבל אני בין רצף ועדות

אליהו (אלי) רביבו:  תודה רבה לך

יואב סגלוביץ': להתראות

טלי רוזנפלדר: אני רוצה להוסיף שבשנה וחצי שאני מנהלת מטעם המשרד את תוכנית "דף חדש", היה לנו מקרה אחד של אישה שהתקשתה לפתוח חשבון בנק כדי לקבל את המענק, ומצאנו לה פתרון

טלי רוזנפלדר:  אני לא מכירה מקרים שאישה לא קיבלה מענק הסתגלות בגלל בעיה של חשבון בנק

טלי רוזנפלדר:  מקרה כזה היה מוצף אליי והיה מטופל

אורלי לוינזון-סלע: אני שמעתי את זה מאחד המקלטים

יואב סגלוביץ': ברשותכם, סעיף 4 יורד מסדר היום

יואב סגלוביץ':  אני מדבר על הבנקים

יואב סגלוביץ':  אני מבין שזה בעיות שהן פתירות

יואב סגלוביץ':  כשאני אומר יורד מסדר היום, לא מסדר היום שזה לא חשוב, אלא כמה זום לשים עליו

יואב סגלוביץ':      נעבור לאחרון, זה מודעות לסוגי אלימות

אורלי לוינזון-סלע: אני אשמח אם החברים שלי כאן ירחיבו בנושא הזה

אורלי לוינזון-סלע:  הסעיף הזה מדבר בכלל על היכולת של המקלטים ובעיקר של המרכזים, שזה שירות יחסית חדש שהתחיל להיות מונגש לנשים חסרות מעמד

אורלי לוינזון-סלע:  המודעות שלהן לסוג האוכלוסייה, לטראומה הספציפית שהיא מחזיקה אותה ולמאפיינים של האלימות שקיימים באוכלוסייה הזאת

אורלי לוינזון-סלע:  אני אתן לד"ר ינאי קרנצלר מרופאים לזכויות אדם לתת קצת יותר "בשר" בחסם הזה

יואב סגלוביץ': תיראו, אני קראתי את המסמך ואני רוצה לראות מה עושים

יואב סגלוביץ':  זה שיש קושי במודעות לאפיונים המיוחדים של אוכלוסיות מיוחדות, זה ידוע בטח בחדר הזה

יואב סגלוביץ':  השאלה היא מה עושים מחר בבוקר, ואני אקדים את המאוחר

יואב סגלוביץ':  בסוף זה עבודה של כולנו "לשווק" את השונות של כולנו ואת המיוחדות של כולנו, לכן אני מבקש בעניין הזה להיות גם קצרים כי אני רוצה לעשות משהו שנהוג לעשות בכנסת בכל ועדה, ובסוף אנחנו נגיע לזה, נעשה סבב אנשים שרוצים להגיד משהו שלא תחת המכבש הזה של הזמן

יואב סגלוביץ':  נעשה את זה קצר כי אני רוצה לאפשר לאנשים שלא דיברו ויש להם מה לומר, לומר בנושאים כלליים

יואב סגלוביץ':  אם יש משהו להוסיף על זה, כי רציתי גם להוריד את הסעיף הזה כבר מסדר היום

אורלי לוינזון-סלע: אני חושבת שבנושא הזה לא צריך את דומיניץ

אורלי לוינזון-סלע:  אפשר באמת להגיע להבנות בינינו איך אנחנו פועלים ואיך אנחנו בונים תוכנית כדי להגביר את המודעות

יואב סגלוביץ': בסדר גמור

יואב סגלוביץ':       מטי, המון תודה

מטי צרפתי הרכבי: אני עוברת לוועדת פנים

יואב סגלוביץ': אני חושב שכולם פה מכירים את כולם בחדר, הארגונים

יואב סגלוביץ':  אני מניח שמכירים את כולם, העבודה השוטפת, ואם לא כולם מכירים את כולם, אז כבר טוב שבאתם, אז עכשיו זו הזדמנות לייצר את החיבורים

יואב סגלוביץ':  אני לא רוצה לגמרי להוריד את הסעיף, אז נעשה את זה קצר בשתי דקות ולאחר מכן אני רוצה לעשות פה סבב של אנשים, התייחסות לדברים שלא עלו, ובסוף לסגור את הדיון הזה ולסיים אותו בשעה 11:00

יואב סגלוביץ':       בבקשה, ד"ר ינאי

ינאי קרנצלר: המרפאה שלנו היא מרפאת מתנדבים שמעניקה רפואה ראשונית ורפואה יועצת לכל האוכלוסיות חסרות מעמד

ינאי קרנצלר:  אנחנו רואים, בין אם זה אלימות שהיא כלכלית, אישה שהיא בסכנה לכניסה להריון, שהיא בעצם כלואה במצב שהיא מחויבת, נדרשת לשים את עצמה במצב של לסכן את עצמה, שוב, בגלל שזה מה שמקנה לה קורת גג או סוג של יציבות כלכלית, וזה משהו שהיא נדרשת לשאת יחד איתה או איום עליה ועל הילדים שלה

ינאי קרנצלר:       אני יודע שמשרד הרווחה ומשרד הבריאות עוסקים בנושא של מניעה בצורה מדהימה ומקיפה, אז בקשה אחת או הצעה אחת היא להכניס את האוכלוסיות הללו לשיקולים כשבונים תוכניות מניעה סביב הסוגיה הזו

ינאי קרנצלר:  העלאת מודעות גם בקרב אנשי מקצוע, גם בקרב כל נותני השירותים, גם בקרב האוכלוסייה עצמה

ינאי קרנצלר:  זה משהו שאנחנו כמובן מתמודדים איתו

ינאי קרנצלר:      הנושא של הנגשה שפתית גם מתייחס כמובן להעלאת מודעות ומניעה

ינאי קרנצלר:  שמירה על רצף טיפולי

ינאי קרנצלר:  העובדה שהם חייבים לקפוץ ממסגרת למסגרת, שמענו בדיוק לפני רגע על כל המסגרות המתאימות במצב המחולק, המוגדל של מערכת הבריאות, אז כל פעם שהם חייבים לפגוש מערכת אחרת, אז רצף הטיפולים נקטע וזה פוגע וגם מעמיד אותן בסכנה

ינאי קרנצלר:       כל העולם הזה של מניעה כל כך רלוונטי גם ספציפית לאוכלוסיות הללו, העלאת מודעות בכל שלבי המערכות ואנשי מקצוע וגם בתוך האוכלוסייה עצמה

יואב סגלוביץ': אוקיי

נועה רודמן: אני אשמח להוסיף רק על הנקודה הזאת, שאין מודעות בקרב אנשי מקצוע שפוגשים את הנשים האלה, בין אם זה מערכת הבריאות, בין אם זה לפעמים גם גורמים בתוך הרווחה שלא מכירים את הסיכונים לסחר בבני אדם, ובטח לא מספיק, גם בקרב המשטרה

נועה רודמן:  אלה הגורמים במערכת שהנשים האלה פוגשות ונותרות שקופות ונשארות חשופות לאלימות שהן חשופות לה

נועה רודמן:  זה מהניסיון שלנו בשטח, נשים שנמצאות כאן, שפעם אחר פעם פגשו את המערכת, אז לתשובה על השאלה שלך על המודעות, זה באמת פשוט הכשרות

נועה רודמן:  זה לא נראה לי הגיוני שאנשים מסיימים בית ספר לרפואה בישראל, הופכים להיות רופאים, אחיות ולא יודעים לזהות סימנים

נועה רודמן:  יודעים אולי על אלימות במשפחה אבל ספציפית הסיכון של האוכלוסייה חסרת המעמד היא באמת ליפול למצבים עוד יותר קיצוניים של שליטה ושלילת חירות וניצול

נועה רודמן:  צריך להגביר את המודעות לזה

יואב סגלוביץ': טוב

יואב סגלוביץ':  האם יש מישהו בחדר שחשוב לו להגיד משהו שלא נאמר פה? תשתדלו שזה יהיה על הנושא הזה כי אמרתי מראש, אני יודע שהנושא הרבה יותר רחב ממה שנגעתי פה, אבל כן היה חשוב לי להתמקד על משהו

יואב סגלוביץ':  אם מישהו ממש מרגיש שזה משהו חשוב שלא נאמר או בכלל "יושב" לו

יואב סגלוביץ':  נתחיל פשוט לפי סדר הישיבה

יואב סגלוביץ':  בבקשה

יצחק בן ישראל: רחל פיש בן ישראל

יצחק בן ישראל:  אני עו"ד מהמרכז לסיוע משפטי לעולים, של התנועה הרפורמית

יצחק בן ישראל:  אנחנו מטפלות כאמור בהמון נשים נפגעות אלימות

יצחק בן ישראל:  אלימות נוספת שצריך להתייחס אליה שעלתה פה זה אלימות הגירתית, כלומר נשים שמגיעות לכאן במסגרת הליך זוגיות ונופלות קורבן לאלימות או להחזקה בתנאי עבדות, באלימות כלכלית, פיזית ומינית

יצחק בן ישראל:  לצד האלימות הזאת יש בעצם שליטה של הגבר באותה אישה מבחינת הארכת רישיון, והן נאלצות לספוג המון כדי להמשיך באותו הליך, ואם הן יוצאות החוצה ומבקשות סיוע מרשות האוכלוסין להסדיר את המעמד שלהן בתור נפגעות אלימות, ההמתנה היא כאמור מאוד ארוכה למרות ההתחייבות לטפל בתיקים האלה במהירות האפשרית

יצחק בן ישראל:  התפקיד של רשות האוכלוסין כאן זה להגיד, אנחנו לא משתפים פעולה עם גברים אלימים, אנחנו לא לוקחים את המילה של הגבר האלים לגבי אם האישה הזאת צריכה להישאר כאן, ודאי שיש לה ילדים ישראלים, ואנחנו מזרזים את הטיפול בה כדי שהיא לא תישאר במצב שהיא עשויה, ויש המון מקרים כאלה, לחזור לאותו גבר, להמשיך לספוג אלימות ולעיתים גם להירצח

יצחק בן ישראל:  זה הנקודה שחשוב להדגיש בעניין של השליטה של נשים חסרות מעמד נפגעות אלימות

יצחק בן ישראל:  העניין של המעמד פה הוא משמעותי

יואב סגלוביץ': כן, בבקשה

נעמה סבתו: אני נעמה מ"לא עומדות מנגד"

נעמה סבתו:  בהקשר של המודעות, שבעצם אם אנחנו מדברות על האוכלוסייה של נשים נפגעות אלימות שבקצה של זה יכול להיות סחר, אנחנו מדברות על תופעה שמראש היא נמצאת מתחת לרדאר בעיקר, כי יש שם את כל השליטה

נעמה סבתו:  מעבר לטיפול בנשים אני חושבת שצריך לשים המון דגש על האיתור והזיהוי של הנשים האלה כי זה השלב הראשוני כדי שלא נכיר אותן כשהן כבר נרצחות

נעמה סבתו:  זה בעיניי משהו שהוא מאוד משמעותי, שזה כמו שאמרו קודם, בהכשרות, משטרה, בריאות, אוכלוסייה כללית, רווחה

נעמה סבתו:       גם עוד משהו שהוא עלה תוך כדי אבל נראה לי שזה סוגיה שאולי שווה להתייחס אליה בצורה מיוחדת, שזה הנשים הפלסטיניות שהן באמת גם מוחרגות ממה שכבר קיים, בין אם זה מרפאת רות

נעמה סבתו:  גם שירותים שכבר קיימים, האוכלוסייה הזאת מוחרגת וגם יש לה מאפיינים סיכוניים מאוד גבוהים, שאיך שאני לפחות רואה, בין הנשים שנמצאות בתחתית, הן נמצאות מתחת לתחתית

נעמה סבתו:  אני מדברת על נשים שהן זכאיות לקבל פה היתרי שהייה

נעמה סבתו:  תודה

נועה רודמן: נועה מהמטה למאבק בסחר בנשים ובזנות

נועה רודמן:  אני אשמח רק להוסיף ממש בקצרה

נועה רודמן:  אנחנו מדברים, כמו שנעמה אמרה, על תופעה שרובה מתחת לרדאר

נועה רודמן:  דיברנו היום יותר על אלה שמעל הרדאר כדי שיותר נשים שנכיר אותן

נועה רודמן:  עוד דבר שאפשר לעשות וצריך לעשות זה נוהל משטרתי מאוד ברור שהנשים האלה יכולות להגיע להתלונן על עבירות אלימות ועבירות חמורות שבוצעו בהן ללא חשש מעיסוק במעמד שלהן, דבר שהוא מפורסם ובשפות, שמגיע לקהילות, ואז אנחנו נכיר יותר מהנשים האלה ונוכל לסייע להן

יואב סגלוביץ': במעבר חד למשטרה, לעניין הספציפי הזה של החשש המובן

דנה בן צבי: זה מובן, נכון, ונתנו את הדעת על זה כבר

דנה בן צבי:  יש נוהל משטרתי, נוהל לטיפול בעבירות אלמ"ב שהוא תוקף אבל הוא טרם פורסם מתוקף

דנה בן צבי:  כן הוסף שם סעיף שככלל אין לעכב, לעצור או לגרש קורבן עבירה שבה להתלונן על עבירת אלימות במשפחה

דנה בן צבי:  זה ירד למטה באמצעות מיילים, באמצעות ויעודים, אבל הנוהל הוא בהליך תיקוף וזה יפורסם

יואב סגלוביץ': בקרוב?     

דנה בן צבי: אני מקווה

נועה רודמן: אני כבר שנתיים בתפקיד ושומעת שזה עוד רגע יפורסם, אז אני מקווה שזה באמת יפורסם

דנה בן צבי: בכל מקרה פועלים לפי הנחיה זו, כי היא ירדה למטה, גם אם הנוהל לא פורסם

נועה רודמן: כן, אבל כל עוד זה לא מגיע לקהילות בשפות שלהן, זה לא מפורסם בקרב הנשים האלה, אז לא עשינו את העבודה

יואב סגלוביץ': בואו ננסה לרבע את המעגל

יואב סגלוביץ':  הבקשה שלי, תעבירי למשטרת ישראל את הבקשה האישית שלי שיסיימו את הנוהל ויגמרו לתקף אותו עד ה-20 בחודש

דנה בן צבי: אני אעביר

דנה בן צבי:  זה מאתגר

דנה בן צבי:  יש עכשיו תיקוף כלל חטיבתי

יואב סגלוביץ': בסדר

יואב סגלוביץ':  אם יגידו שזה יהיה ב-30, אני לא אבוא בטענות, אבל לדעת שזה ירד, כי אני חושב שזה גם נכון למשטרה

יואב סגלוביץ':  בסוף הרבה טענות שיש, ברגע שזה מפורסם בצורה כזאת אז חלק מהן יורדות

יואב סגלוביץ':  זה גם טוב למשטרה, טוב לעניין, טוב לנשים, טוב לכולם, בסדר?     

דנה בן צבי: בסדר גמור

יואב סגלוביץ': לא בגישה של תביאו לי, אלא שימו את זה בעדיפות, בסדר?     

דנה בן צבי: אין בעיה

יואב סגלוביץ': אוקיי

נעם גרדין: נעם גרדין מתל אביב, ממינהל השירותים החברתיים

נעם גרדין:  להגיד שאנחנו רואים שמשקיעים תקנים בעו"ס משטרה, בעו"סים ממוקדים לאלימות בקהילה

נעם גרדין:  אנחנו רואים שהכמויות של הנשים שמגיעות לטיפול עולות, וזה משהו שמבורך וחשוב וקשר מעולה עם משרד הרווחה

נעם גרדין:  ההדגשה השפתית גם של הנהלים של המשטרה כמו שנאמר, זה מאוד חשוב ורואים את זה גם בשטח

יואב סגלוביץ': תודה רבה

יאיר לוי: יאיר לייבל, פורום ארגוני הפליטים

יאיר לוי:  לא הספקתי לשתף שהמתורגמנים שעובדים אצלנו, עובדים אצלנו לא בהתנדבות אלא בהעסקה ישירה, ומדובר באוכלוסייה שקטנה יכולתה להתנדב

יאיר לוי:  מדובר באוכלוסייה ששורדת למחייתה

נעמי לבנקרון: ד"ר נעמי לבנקרון, אוניברסיטת בר אילן

נעמי לבנקרון:  עשינו איזשהו מחקר במסגרת הפוסט דוקטורט שלי שמשותף לשמונה מדינות על אלימות כלפי נשים חסרות מעמד, אז אני לא אכנס למעמד של ישראל בהשוואה למדינות האחרות שאני חושבת שהוא ברור

נעמי לבנקרון:  אני רק רוצה להתייחס טלגרפית לארבע נקודות שהן נקודת מוצא מבחינתי לפרקטיקה של הקהילה, כי כשאני נכנסתי לפרויקט הזה, אמרתי, קודם כל אני רוצה לוודא שזה פרקטיקה ולא תיאוריה אקדמית כללית

נעמי לבנקרון:       דיברו פה הרבה על הנגשה שפתית, כשירות תרבותית

נעמי לבנקרון:  אלה שני מונחים סופר חשובים, אבל יש איתם איזושהי בעיה כי בעצם מה שהם אומרים, שהקורבנות שייכים לקבוצה אחת והמטפלים לקבוצה אחרת

נעמי לבנקרון:  אני לא חושבת שזה עד כדי כך הליך מהפכני למרות שכשאני מנסה להציע אותו חושבים שהוא משעשע, אבל אם משטרת ישראל תמצא לנכון לגייס ארבעה שוטרים אריתריאים למשל, אני חושבת שזה משהו סביר

נעמי לבנקרון:  המשטרה עשתה מהלכים מדהימים בשנים האחרונות בגיוס חרדים, בגיוס ערבים, בגיוס קהילת יוצאי אתיופיה

נעמי לבנקרון:  היום במשטרה הם 4% ובחברה הם 2%, וזה עושה דברים מאוד מרשימים בשטח

נעמי לבנקרון:  לא ברור לי למה זה לא אפשרי בכיוון האחר, וגם זה נכון לגבי רווחה, בריאות

נעמי לבנקרון:  יש היום נשים בקהילה שיודעות על עבודה סוציאלית יותר מכל בוגרות פקולטות בתל אביב

נעמי לבנקרון:       דבר שני, הנושא של חוסן קהילתי

נעמי לבנקרון:  זה מונח שבישראל הוא מוכר יותר בהקשר הביטחוני-פוליטי, התנתקות, סיני, צד"לניקים ואיך קולטים אותם, אבל כן יש פה את העניין של חוסן קהילתי של קהילת יוצאי אתיופיה

נעמי לבנקרון:  למשרד הרווחה הייתה תוכנית מצוינת איך לבנות בחזרה את החוסן של הקהילה של יוצאי אתיופיה בשנת 2006, שנרמס לגמרי בתהליכי העקירה והמעבר

נעמי לבנקרון:  התוכנית אחד לאחד, אם היינו מיישמים אותה, היינו חוסכים הרבה מאוד אלימות, מקרים של רצח

נעמי לבנקרון:  רק בשלוש השנים הראשונות של הקהילה פה בישראל הצלחנו למצוא 12 מקרים של רצח שזה בערך פי 80 מהאחוז שלהם באוכלוסייה

נעמי לבנקרון:       דבר שלישי, מתנדבים

נעמי לבנקרון:  אני חייבת להודות, אני באה מהארגונים קודם כל, אז אני כן מכירה היטב את העולם הזה

נעמי לבנקרון:  אני חושבת שהם עושים עבודה מדהימה

נעמי לבנקרון:  אני חושבת שמתנדבים זאת בעיה קשה היום של מדינת ישראל כשהם נכנסים לשירות המדינה, ואני אשתמש במילה קשה אבל כן נוגסים בסמכויות שהיו אמורות להיות מוחזקות על ידי המדינה בלבד, ואם משטרת ישראל היום מחזיקה בתואר אלופת העולם במספרי מתנדבים, זה מחקר של עמיקם הרפז, אני כן מוטרדת מזה ואני חושבת שמתנדבים לעולם יהיו פחות מקצועיים ופחות זמינים מאשר אנשים שזאת העבודה שלהם

נעמי לבנקרון:       דבר רביעי ואחרון

נעמי לבנקרון:  השתמשו פה הרבה בביטוי נשים אומללות, אז אני כן אומרת, בואו נסתכל רגע ונפנה את המבט כי פה גם גברים אומללים

נעמי לבנקרון:  גברים לא מרביצים בגלל שכיף להם, וגם בישראל יש מוסדות כמו בית נועם שעושים עבודה מאוד חשובה עם גברים

נעמי לבנקרון:  בחיפה באוניברסיטה יש להם שם מעבדה שעוסקת בסיוע לפליטים שסובלים מטראומה, איך להתמודד עם תסמינים

נעמי לבנקרון:  ישראל, הרי, יש לה כל כך הרבה ידע בפוסט טראומה

נעמי לבנקרון:  היא יודעת ליישם אותה על חיילים, על שוטרים

נעמי לבנקרון:  גבר שהוא נושא סממנים פוסט טראומטיים, יש יותר סיכוי שהוא יהיה אלים, ככה שאם נטפל בגברים אולי גם זה ייתן איזשהו פתרון חלקי לבעיה של הנשים, מה גם שמחקרים של תוכניות בעולם מלמדים שיש איזושהי בעייתיות בנושא הזה של ארגוני שמכווינים את כל התוכניות שלהם לנשים ומתמקדים רק בנשים, ואז זה רק מגביר את האגרסיה הגברית כמי שנזרקים הצידה, ויחד עם זה את האלימות הפיזית

נעמי לבנקרון:  אלה היו ארבע הנקודות הטלגרפיות

נעמי לבנקרון:  תודה רבה

יואב סגלוביץ': תודה רבה לך

יואב סגלוביץ':  עוד תוספות? כן

טל הוכמן: השנה נרצחו שתי נשים שהן לא תושבות או אזרחיות, ורה פצינטה ואדיסיאל בנה

טל הוכמן:  רציתי לשאול האם הוועדה הבין-משרדית לבדיקת רצח נשים שיושבת במשרד הרווחה, התכנסה גם אחרי מקרי הרצח שלהן כמו שהיא מתכנסת אחרי מקרי רצח של נשים אזרחיות או תושבות?     

טלי רוזנפלדר: המנדט של הוועדה לבדיקת מקרי רצח הוא רק לנשים ישראליות

טלי רוזנפלדר:  זו הייתה החלטת ממשלה בהקמת הוועדה הזאת, לכן היא לא דנה בנשים שהן לא תושבות ישראליות

טלי רוזנפלדר:  בעצם מה שהוועדה לבדיקת מקרי רצח עושה, היא דנה עם גורמים נוספים בקהילה, בין היתר משרד הבריאות ומשרדים נוספים

טלי רוזנפלדר:  ברגע שמדובר בנשים שהן חסרות מעמד, שהן לא צורכות שירותים נוספים בקהילה, היכולת גם של הוועדה לבדוק את התפקוד של השירותים האחרים ולהסיק מסקנות כאלה או אחרות היא גם מוגבלת

טל הוכמן: אני אגיד שהחלטת הממשלה תוקנה ועברה החלטת ממשלה נוספת שמרחיבה את המנדט לא בהקשר הזה, בהקשר של מקרי רצח של בני משפחה ולא רק בני זוג, באוגוסט האחרון, ואז כשהיינו בדין ודברים עם המשרד, דובר על זה שגם יכילו נשים שהן אינן תושבות או אזרחיות

טל הוכמן:  נשמע שיש גם הרבה גורמים נוספים שאולי באמת במקרים האלה אפשר לקחת וללמוד מהם, ולא באמת המשרדים וה"חשודים המיידים", נקרא לזה, שיושבים בוועדה, אבל אשמח אם אפשר לבדוק את זה

טלי רוזנפלדר: אני אבדוק את זה

יואב סגלוביץ': תודה רבה

שרית פוזן: אני יודעת שכולם מחכים למוצא פי רשת האוכלוסין וההגירה

יואב סגלוביץ': לא, אני אגיד לך את האמת, אני קודם כל אמרתי, אתן יושבות פה כל כך מנומסות

יואב סגלוביץ':  אני לא אתן להגיד לכן להגיד מילה?      

שרית פוזן: בסדר

שרית פוזן:  התלבטתי בכלל לפתוח או לא, כי זה יפתח שוב מחדש את כל - - -      

יואב סגלוביץ': אז לא צריך, אני אגיד מדוע, כי זה לא הדיון על זה

שרית פוזן: כן חשוב לי להגיד מילה אחת

שרית פוזן:  כולם קפצו כשנאמר ביטוח לאומי

שרית פוזן:  פשוט תיתנו (א)(5)

שרית פוזן:  זה יפתור את כל הבעיה

שרית פוזן:  אין ספק שמתן מעמד בישראל פותר הכול, אבל זה כבר שאלה של מדיניות שצריכה לחזור אל הכנסת

שרית פוזן:  דווקא אני חושבת שמה שהתרחש כאן בדיון היום, של לנסות למצוא פתרונות באמצעות משרדים אחרים, שילוב של רווחה ובריאות, לתת מענים

שרית פוזן:  אני חושבת שזה דבר מבורך והלוואי וזה יקדם

שרית פוזן:  זה גם יפתור לעניין ההנחיה

שרית פוזן:  כן חשוב לי להגיד את זה

שרית פוזן:  הנחיה יצאה, ירדה למטה

שרית פוזן:  אנחנו עושים כל שביכולתנו לקדם

שרית פוזן:  מגיעות המון בקשות לא רק אלימות

שרית פוזן:  את כולן אנחנו מנסים לקדם ולטפל

שרית פוזן:  אנחנו מודעים לסוגיה

שרית פוזן:  בגלל זה הרשות תיקנה נוהל שהוא ספציפי לסיפור של אלימות

שרית פוזן:  אנחנו באמת עושים הכול

שרית פוזן:  הנחיה יצאה וירדה לשטח, גם ללשכות

שרית פוזן:  זה לא רק בדסקים

שרית פוזן:  יש לנו קשיים שבתי משפט מחזירים תיקים

שרית פוזן:  אנחנו באמת משתדלים

רעות שאער: שתי נקודות קצרות שעוד לא עלו, חוץ מזה שאני מצטרפת למה שחברותיי אמרו פה, דברים מאוד חשובים

רעות שאער:      במענה למה שאמרת, רשות האוכלוסין וההגירה, אני רק רוצה לחדד

רעות שאער:  משרדי הממשלה, יש להם אחריות משותפת

רעות שאער:  אי אפשר שכל רשות תזרוק את האחריות על השנייה, אז אנחנו פונים למשרד השיכון או למשרד הבריאות ואומרים, האישה הזאת צריכה מענה

רעות שאער:  הם אומרים, אי אפשר מבחינה משפטית לתת למישהי שהיא שב"חית, פתרונות סוציאליים, ואז פונים לרשות האוכלוסין ורשות האוכלוסין אומרת, יפה מאוד שימצאו להם פתרונות באמצעות משרדי ממשלה אחרים

רעות שאער:  יש פה איזשהו חוסר תיאום גם ברמה החוקית של איך הדברים אמורים לפעול

רעות שאער:  זה אחד

רעות שאער:      שניים, נקודה שאני רוצה לחדד

רעות שאער:  היה פה שיח על צורך בתיאום בין משרד הרווחה למשרד הבריאות והמשטרה וגם רשות האוכלוסין לגבי מציאת פתרונות לנשים שיוצאות ממקלט, שזאת באמת קבוצה שהצרכים שלה הם מאוד אקוטיים

רעות שאער:  אני רוצה לחדד שיש הרבה מאוד נשים שלא בהכרח בסיכון פחות, שהן לא יכולות מסיבות כאלה ואחרות להיכנס למקלטים, בין היתר בגלל שאין מקומות או שאין הנגשה שפתית

רעות שאער:  כל זמן שלא פתרנו את הבעיה הזאת אי אפשר לצמצם את הפתרונות רק לקבוצה של נשים יוצאות מקלט

רעות שאער:  זה פשוט לא הגון ולא שוויוני

רעות שאער:  נשים שמשתקמות בקהילה, הרבה פעמים בסיכון לא מופחת, אפילו מוגבר ואין להן פתרון לא לעניין בריאות, לא לעניין קורת גג ולא לעניין שירותים סוציאליים, לכן אני מבקשת בשמי, כשיושבים על הפתרונות, לא להצטמצם לקבוצה הקטנה מאוד הזאת שהיה לה את המזל או את האפשרות או את היכולת להיכנס למקלטים

רעות שאער:  נשים עם ילדים, בנים מעל גיל 12, נשים שיש להן מספר גדול של ילדים, נשים שהועסקו בזנות או שהן סובלות מהתמכרות וכן הלאה

רעות שאער:  משרד הרווחה לא מכניס אותן למקלטים שלא - - -      

יואב סגלוביץ': חברים, זה לדיון אחר

רעות שאער: זה בדיוק אותו דיון

יואב סגלוביץ': לא, זה לא אותו דיון

רעות שאער: זאת אותה בעיה ואותם פתרונות

יואב סגלוביץ': לא, זו לא אותה בעיה ולא אותם פתרונות

יואב סגלוביץ':  אני מכיר לעומק את הבעיה של מקלטים

יואב סגלוביץ':  זו לא אותה בעיה

יואב סגלוביץ':  לגבי הבעיות, מסכים שיש עוד הרבה

יואב סגלוביץ':      אני רוצה לא לסיים אלא לסכם

יואב סגלוביץ':  קודם כל אני מודה לדלית ולצוות הוועדה על התארגנות בלוחות זמנים קצרים

יואב סגלוביץ':  אני מודה לכל מי שהגיע

יואב סגלוביץ':  באותה הזדמנות מרגיש צורך גם להתנצל שהייתי מאוד חד אולי בזה שלא פתחנו דיונים עמוקים, אבל זה חלק ממה שאני מאמין בו

יואב סגלוביץ':  תקבלו את זה ברוח טובה

יואב סגלוביץ':      אני רוצה לסכם כמה דברים שאני חושב שיש סיכוי שיקרו

יואב סגלוביץ':  קודם כל אותו מסמך מ-21

יואב סגלוביץ': 12

יואב סגלוביץ': 2021, אפרופו שהיה פה של משרד הרווחה, שבו אפרופו אותו דיון שהיה בין בריאות לבין רווחה, אני מבקש לרענן את הזיכרון לכולם, גם למשרד הבריאות

יואב סגלוביץ':       אני קורא למשרדי הממשלה הרלוונטיים לשבת יחד ולבחון את הנתונים והיקף התופעה ומגוון הבעיות

יואב סגלוביץ':  הבריף הראשוני היה פה לדעתי שצריכים לעשות משהו

יואב סגלוביץ':  אני בטוח שזה לא המקום של הכנסת לעשות את זה

יואב סגלוביץ':  אני גם לא בטוח שנכון להגיד לממ"מ

יואב סגלוביץ':  אני חושב שפה יש המון ידע

יואב סגלוביץ':  יש לי בקשה, שפשוט שתהיה פגישה

יואב סגלוביץ':  לא שאלתי מי יוכל להרים את הכפפה

יואב סגלוביץ':  לדעתי משרד הרווחה הוא הכי מתאים לזה

יואב סגלוביץ':  תבואו ותנו את הנתונים שיש לכם, משרד הרווחה, שנקבל בסוף איזו תמונה

יואב סגלוביץ':  יהיה כתוב שם בסוף, ארגון א

יואב סגלוביץ': ס

יואב סגלוביץ': ף

יואב סגלוביץ':  חושב ככה, ארגון כזה חושב ככה, "אישה לאישה" חושב ככה

יואב סגלוביץ':  הנתונים האלה, הנתונים של המשטרה

יואב סגלוביץ':  בסוף יהיה לנו איזשהו מסמך מעבר למה שפה זרקנו תוך כדי, שנדע מה ההיקף

יואב סגלוביץ':  מסכימים שההיקף הוא גדול, כלומר זה משהו שצריך להתעסק איתו

קריאה: אפשר בפרוטוקול הדיון להוסיף מיילים של המשתתפים?     

יואב סגלוביץ': כנראה שלא

יואב סגלוביץ':  אני לא יודע מה הפרוצדורה

יואב סגלוביץ':  תיראו, אני מציע ששלוש דקות אחרי זה, צ'יק-צ'אק טלפונים

יואב סגלוביץ':  נורא חשוב אני חושב שמשרד הרווחה, יהיה להם את התשתית הזאת לקראת הדיונים הבאים

יואב סגלוביץ':  אין פה 100%

יואב סגלוביץ':  אנחנו יודעים חלק קטן ממה שאנחנו יודעים, אבל לפחות מה שאנחנו יודעים, נרכז

יואב סגלוביץ':  אני קורא שיהיה את המפגש הזה ואני מאוד אשמח אם משרד הרווחה ייקח את הניהול של המפגשון הזה של הנתונים לקראת הפגישה הבאה

יואב סגלוביץ':      בנושא הנוסף לגבי הנגשה שפתית, פה דומיניץ התנדבה, הציעה, באמת לראות איך מייצרים איזו התקשרות כלל-מערכתית

יואב סגלוביץ':  במקביל, גם שמשרד הבריאות שיש לו את המוקד הזה, באותה הזדמנות נבדוק מה התנאים של המוקד

יואב סגלוביץ':  אולי פה נרוויח משהו לא בהרבה, של לפחות טלפון

יואב סגלוביץ':  עד שיהיה מכרז כבר יהיה טלפון למישהו

יואב סגלוביץ':  גם בזה, משרד הבריאות, אם תוכלו לעשות את הבדיקה, ואם כן אז נראה איך לארגן את זה

יואב סגלוביץ':  מאחר ודומיניץ מרכזת את הנושא של שפה, אז תעבירו את זה לדומיניץ

יואב סגלוביץ':  פשוט שיהיה לנו כתובת אחת לעניין של השפתי, ונדע

יואב סגלוביץ':  יכול להיות שזה בלתי אפשרי, זה רק של צוותים רפואיים ורק של בתי חולים ממשלתיים וקופות חולים, בסדר, אבל אם כן אפשר לפתוח את הדבר הזה ולהנגיש את זה לכולם עד שיהיה, אולי נרוויח כולנו משהו מזה

יואב סגלוביץ':       בנושא ביטוח הבריאות, אותו מפגש שיהיה, וגם ביקשתי מנציגת האוצר, תזמינו אותה גם כן שהיא תשב, כי אם צריך לעשות איזה כווץ' באיזשהו מקום, היא לא הבטיחה לי אבל היא תהיה נוכחת ואם צריך להביא את הרפרנט של הבריאות, רפרנט בריאות, רפרנט רווחה, אתם משרד הבריאות

יואב סגלוביץ':  יש פתרון

יואב סגלוביץ':  אפשר למצוא אותו, רק צריך לגמור אותו וגם כי זה עד ה-20 בחודש

יואב סגלוביץ':       משטרה עד ה-20 בחודש

יואב סגלוביץ':  בקיצור, לגמור את הסיפור של הנוהל הזה כי יש משמעות נורא גדולה גם ציבורית, גם עניינית, מכל מובן שהוא, שאנשים ידעו, אל-פחד, לפחות לא תורשו

יואב סגלוביץ':  זה גם ככה מפחיד להגיש תלונה

יואב סגלוביץ':  גם ככה יש חסמים, אז תיראו בעניין הזה וגם תעדכנו אותנו בוועדה

יואב סגלוביץ':  גם אם תגידו, לא ב-20, זה יהיה ב-1 באוגוסט, ב-10 באוגוסט

יואב סגלוביץ':  פשוט שנדע

יואב סגלוביץ':  אני רוצה לדעת שלא נעשה עוד דיון על דברים שהם כבר קיימים

יואב סגלוביץ':  זה רק של עניין לתעדף

יואב סגלוביץ':       הבקשה שלי ממשרד האוכלוסין לעשות את הדיון על ה-100

יואב סגלוביץ':  נקרא לזה דיון על ה-100

יואב סגלוביץ':  מה עושים עם ה-100? אנחנו יודעים שהבעיות הן יותר גדולות ואני לא רוצה לפתוח את כל הסיווגים

יואב סגלוביץ':  אני מסכים שזה סיפור של מדיניות, אבל ה-100 זה לא מדיניות

יואב סגלוביץ':  100 זה לעזור עכשיו, כאן ומייד

יואב סגלוביץ':  זה S

יואב סגלוביץ': O

יואב סגלוביץ': S שצריך לנסות לעשות את זה

יואב סגלוביץ':  תזמינו את כולם, תעדכנו את הוועדה עד ה-20 בחודש שאתם הולכים על זה

יואב סגלוביץ':  לא צריך את זה עד ה-20 בחודש, אבל שהולכים לעשות משהו ויש תאריך שאתם עושים את המפגש הזה

יואב סגלוביץ':      אני בכל מקרה אבקש מדלית, מנהלת הוועדה, לנסות ולעשות איזשהו דיון מעקב גם אם הוא יהיה של עשר דקות או רבע שעה פה טרם יציאה של הכנסת לפגרה, ואם לא, בכל מקרה אנחנו נעשה דיון רחב במתכונת הזו פחות או יותר, במושב הבא של הכנסת, יהיה באוקטובר מתישהו, ועד אז אנחנו נבחר איזשהו נושא נוסף מרשימת הנושאים שקשורים, על הדברים שפחות נמצאים על סדר היום, לשים אותם פה על סדר יום ולנסות להתכוונן קדימה

יואב סגלוביץ':  יש רשימה של דברים

יואב סגלוביץ':  זה מטיפולים פסיכיאטריים, נושאי מעמד ונושא של פלסטינים

יואב סגלוביץ':  לא חסר פה נושאים לטפל בהם, אבל הדרך שבה אנחנו ננסה להתייחס לזה ככה בשביל לייצר באמת פתרונות שאנחנו ככנסת יכולים לתת אותם בסיוע של עצם המפגש פה

יואב סגלוביץ':  לפעם הבאה אנחנו נמצא את הנושא

יואב סגלוביץ':  ניתן יותר זמן מראש

יואב סגלוביץ':  אני מתנצל מראש, זה היה די חפוז עם כל הוועדות האחרות

יואב סגלוביץ':  לא ידעתי אם אני אצליח לעשות את זה

יואב סגלוביץ':      אני מודה לכולכן/לכולכם על הנוכחות ונקווה שהתקדמנו במשהו, אז המון תודה לכולם