הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 30, 2023-07-10 00:00

נעמה לזימי: צוהריים טובים, אני שמחה לפתוח את הדיון על תמיכות ממשלתיות ביוזמות חברתיות בהייטק, בוועדת הצעירים

נעמה לזימי:  את הדיון הזה כבר יזמתי לפני תקופה, הוא כל פעם נדחה בגלל נסיבות השעה ונסיבות שונות

נעמה לזימי:  בחרתי שלא לדחות אותו הבוקר הזה, למרות ההתפתחויות של היום ולמרות מה שקורה, ואולי דווקא בכלל ההתפתחויות ובגלל מה שקורה

נעמה לזימי:  ואני לא יכולה שלא לפתוח את הדיון מבלי להתייחס לאירועים שמטלטלים את המדינה שלנו מאז הקמת הממשלה הזו, ואני אקריא גם משהו בהקשר הזה

נעמה לזימי:       בתחילה, אני כן אומר של ההייטק שהצליח לא מעט בגלל השקעה ממשלתית, ובגלל תפיסה של מדינה, יכול וצריך להיות גם תפקיד חברתי

נעמה לזימי:  תפקיד שיכול לקחת אומה מעלה ויכול להזניק אותנו, את הכלכלה שלנו, את דור העתיד, בטח בסוגיות של בריאות, של קידום אוריינות דיגיטלית, של תעסוקה, של פיתוח, של אנרגיות מתחדשות, של שוויון מגדרי ושל תחומים רבים וחשובים

נעמה לזימי:       בקיץ האחרון הייתי בכנס מדהים של פמטק

נעמה לזימי:  בגלל שאני עוסקת בבריאות נשים בין היתר, אנחנו יודעות כמה שהוזנחנו לאורך השנים בתחום הזה, וכמה זה השפיע על הבריאות שלנו

נעמה לזימי:  נגלה לפניי עולם שלם מדהים של פיתוח, של יזמות, של חדשנות, שעוסקת בתחום שכביכול הודר ע"י המערכות, אבל היזמות והתשתיות החברתיות, ההון האנושי כאן ידע להרים מעלה

נעמה לזימי:  את המגוון המדהים הזה ואת האפשרויות הללו, חשבתי שנכון מאוד להציג ולהנכיח בוועדת הצעירים

נעמה לזימי:  אבל כן, אי אפשר שלא להתייחס למה שקורה ימים אלו

נעמה לזימי:  הירידה של כ-70% בהשקעות, העברת ביטול עילת הסבירות שתשפיע לבטח, בוודאות, של דיני חוזים, קניין, מכרזים, יעילות השירות הציבורי ועבודה עם משרדי ממשלה

נעמה לזימי:  וההבנה שאת כל המנוף צמיחה העצום הזה שבנינו פה, מחריבים ברגע

נעמה לזימי:  ששנה אחת יכולה להיות אסון שלם

נעמה לזימי:       אני אקריא משהו – בתחילת מאי פרסמה רשות החדשנות נייר עמדה, שמנתח את השלכות ההפיכה המשטרית על ההייטק הישראלי

נעמה לזימי:  מהנייר עולות בבירור שתי מגמות: הייטק בישראל מתחיל להתפצל ממגמות הייטק בחו"ל, ובעקבות זה פחות ופחות משקיעים זרים משקיעים בישראל

נעמה לזימי:  שכמובן בעולם שלי, העולם של זכויות חברתיות, המשמעות היא אובדן הכנסות

נעמה לזימי:  אובדן הכנסות מדינה, ושקיעת השירותים החברתיים

נעמה לזימי:  כי מי שלא מבין שכלכלה ורווחה חד הם, ימצא את ישראל שוקעת מטה, ומי שמבינים שהשקעה בשירותים חברתיים וצמצום פערים ואי שוויון, קשורים לחלוטין בכלכלה יציבה, חזקה, צומחת ובטח ביזמות, ימצאו פה מדינה משגשגת

נעמה לזימי:       אז באמת, חוץ מלהיות אופוזיציה להפיכה המשטרית, בואו ננסה היום להיות אופוזיציה גם ברמה הערכית

נעמה לזימי:  להסביר את כל התרומה שיכולה להיות, השקעות חברתיות והמגמות שנעשות, ננסה שזה יהיה דיון ענייני ככל שניתן

נעמה לזימי:  לצד זאת, אני מבינה שהעת והמקום והשעה מחייבים גם התייחסות, אז אני אומרת שכל מי שהגיעו לכאן אורחים, אני מכבדת אתכם, אני מודה לכם שאתם פה, תרגישו חופשי להתבטא ולהגיד כל מה שצריך לומר

נעמה לזימי:  כמו שאמרתי, הדיון הזה יתנהל בשני מישורים, ואני מקווה מאוד שגם הדברים שייאמרו כאן יישמעו גם מעלה, ויגרמו גם לתזוזה

נעמה לזימי:       אז תודה רבה רבה לכם שהגעתם לכאן

נעמה לזימי:  אתה רוצה לפתוח?      

יאסר חוג'יראת: אני אגיד שני משפטים גם

יאסר חוג'יראת:  שלום לכולם, בגלל שהדיון כ"כ חשוב אנחנו ציפינו להיות, עוד חברי כנסת

יאסר חוג'יראת:  אני הגעתי לכאן כי זה חשוב לי כל הנושא של ההייטק בחברה הערבית

יאסר חוג'יראת:  אנחנו עדיין כחברה ערבית נמצאים מאחור בתחום הזה

יאסר חוג'יראת:  אני יודע שיש יותר ויותר מאמצים לשלב את החברה הערבית בתחום ההייטק, כי מה שנאמר כאן, זה אחד הענפים שבעצם מרים את הכלכלה של המדינה, ולאחרונה אנחנו שומעים לאור כל מה שמתרחש באקלים בתוך המדינה, זה מתחיל איכשהו להשפיע על הנושא של ההייטק, ועל היזמות, ועל ההשקעות, ועל בריחה של המשקיעים, שבסופו של דבר זה רק פוגע בחברה הכללית, ועוד יותר יפגע בחברה הערבית כי בסך הכל אנחנו עדיין מאחור

יאסר חוג'יראת:  אנחנו לא הספקנו להגיע, קצת להתברג בתוך הענף הזה

יאסר חוג'יראת:       אני מקווה שיחד, כל האנשים המשכילים, המבינים, המובילים בהייטק, יתגברו על כל הנושא הזה, וינסו לשלב, שוב אני תמיד אומר גיוון

יאסר חוג'יראת:  גיוון, גיוון, זה הנושא המפתח להצלחה בכל התחומים, גם בתחום של ההייטק

יאסר חוג'יראת:  תודה

נעמה לזימי: תודה רבה, ח"כ יאסר חוג'יראת

נעמה לזימי:  ובאמת להגיד, הרבה מהמגמות המדהימות שנעשו, נעשו גם במרחבים משותפים של חברה יהודית וחברה ערבית

נעמה לזימי:  לא פעם הכלכלה והיזמות היא גם מנוע לחיים משותפים, ודרך מדהימה לעשות דברים יחד

נעמה לזימי:       אני רוצה לתת ליניב ריבלין, ממקימי 1

נעמה לזימי: 8, מיזם שמטרתו צמצום פערים בחברה, לפתוח את הדברים, ואני אגיד שהכרנו במקרה ואני שמחה שיצא מזה גם מעשה

יניב ריבלין: לגמרי

יניב ריבלין:  אז קודם כל, חברת הכנסת נעמה תודה רבה על זימון הדיון וההזמנה

יניב ריבלין:  אני חושב שזה אחד הנושאים החשובים שיש

יניב ריבלין:  בדיוק כמו שנעמה ציינה – יניב ריבלין, הקמתי גם את כל התחום של הקורקינטים השיתופיים בישראל, הייתי מנכ"ל של בירד בחמש שנים האחרונות, עכשיו הקמתי גם קרן שמשקיעה ספציפית בפריפריה, בקידום מיזמים וחברות בכלכלת השירותים

יניב ריבלין:       אני מגיע מקצרין, ואני חושב שאחד הדברים החשובים שאני מקווה מאוד שיצאו מפה, זה העובדה שההייטק באמת יכול לעזור לפתח את כל מדינת ישראל

יניב ריבלין:  דיבר פה חבר הכנסת ובאופן כללי יש לנו את היכולת לעשות זאת, אני שגדלתי בקצרין לא הכרתי, סיימתי את הצבא, לא הכרתי בכלל את המושג הייטק, לא הכרתי בכלל מה זה 8200, לא הכרתי שום דבר שקשור בזה

נעמה לזימי: לא הוסללת להייטק

יניב ריבלין: לא הוסללתי להייטק, עשיתי מסלול כדי להגיע לזה בשלב יותר מתקדם

יניב ריבלין:  אני מאוד שמח שהיום יש לא מעט גם ארגונים שכבר מתחילים, כמו יוניסטרים ועוד ארגונים שתומכים בזה ומגיעים לכלל החברה הישראלית, אבל אני חושב שהדרך עוד ארוכה

יניב ריבלין:  אני חושב שאחד הדברים שהקמנו, 1

יניב ריבלין: 8 שהיום נקרא Community

יניב ריבלין: O, זה מיזם שבעצם הקמנו אנשי טק, על מנת שהאנשים מעולם הטק, מהמנכ"ל ועד אחרון האנשים בעולם ההייטק, ישקיעו חזרה בחברה הישראלית

יניב ריבלין:  אני חושב שאחד הדברים המרכזיים שקורים אגב, אני שש שנים הייתי בצפון אמריקה, למדתי בהרווארד, עבדתי בקרן פילנטרופית, קרן שוסטרמן שם חמש שנים

יניב ריבלין:  אחד הדברים שאנשים בארה"ב שנולדים, נולדים עם החובה הזאת להחזיר חזרה ולהשקיע, ולהשקיע גם מזמנם, גם מכספים ועוד

יניב ריבלין:       1

יניב ריבלין: 8, אחת המטרות שלנו זה באמת לקחת אותם, את הצעד הראשון להשקעה חזרה בחברה שלנו

יניב ריבלין:  היופי באמת, זה שיש את הרצון, אבל צריך לדעת גם לתת את המשאבים הנכונים, ולחבר אותם בדרך אותנטית למה שאנשי הטק יודעים ויכולים לתת

יניב ריבלין:  כי רק כשיהיה את השילוב הבאמת-נכון הזה, יוכלו לתת מעצמם בדרך שאותנטית להם

נעמה לזימי: אתה יניב, מרגיש שהמדינה מבינה את הקשר לא רק בלפתח את ההייטק כדי לקבל גם מהשקעות, אלא מבינה את הערך של יזמות חברתית בהייטק? היא מבינה את הפוטנציאל?      

יניב ריבלין: אני חושב שהמדינה אולי מבינה אבל לא משקיעה, וזה שני דברים שונים

יניב ריבלין:  קונספטואלית – מבינים

יניב ריבלין:  השאלה היא, איך עושים את החיבור הנכון הזה

יניב ריבלין:  שבוע שעבר נתתי איזה הרצאה ליזמים, ומישהי ממש ריגשה אותי שאחרי זה כתבה לי, אני אקריא את זה שתי שורות, היא כתבה לי – הייתי אתמול בהרצאה שלך בתוכנית מטאור

יניב ריבלין:  וואו הוקסמתי

יניב ריבלין:  הרגשתי שכל מסר במשפט שלך מכוון אליי

יניב ריבלין:  אני אותה ילדה מהפריפריה שחולמת להקים סטארט-אפ

יניב ריבלין:  ברור שאתה לא עונה לנערים כמוני, ובכל זאת הרגשתי חובה לומר לך תודה על ההרצאה שלך אתמול

יניב ריבלין:       אז מהמקום הזה שמי שגם גדל בפריפריה, בין אם חברתית, בין אם בירושלים או הגאוגרפית, זה לא משנה

יניב ריבלין:  העיקר זה איך משלבים את זה יחדיו

יניב ריבלין:  אני אתן עוד דוגמה קטנה היום, השקנו, אבישי פריז ורון, הקימו קייטנת AI מטורפת שהולכת לקרות עוד שבוע וחצי מהיום, 12 אלף ילדים מעל גיל 10 כבר נרשמו, בחינם, וירטואלי

יניב ריבלין:  הם לקחו את היכולות שלהם מעולם הטק, עשו את זה וייצרו משהו שהוא חינמי לכל דבר

יניב ריבלין:  דרור גלוברמן ועוד, כולם התגייסו לעשות את זה

יניב ריבלין:  אלה הדרכים שצריך לחבר, וביחד עם המדינה, אם יוצרים באמת את ההזדמנויות, רשת מענקים מיוחדת לדברים כאלו, שוב אני אגיד את זה, החוכמה היא למצוא את האנשים האלה איפה שהם נמצאים, ולא במקום אחר

יניב ריבלין:  ואם עושים את זה, ועושים את זה בצורה נכונה, אפשר באמת ליצור את השינוי המיוחל

יניב ריבלין:       אני כתבתי את הספר – החיים כסטארט-אפ, באמת מקצרין להרווארד

יניב ריבלין:  כל הספר הזה הוא על האמונה והיכולת העצמית שצריך להנחיל לחבר'ה צעירים, ובאמת העובדה שאם המדינה והשקעות מאוד מאוד ייחודיות ומעניינות שאפשר לייצר, רק ככה אנחנו נוכל לייצר את הגשר הזה, ואם לא הפערים ימשיכו לצמוח בין החברות, בין המגזרים

יניב ריבלין:  דווקא אפרופו היום שאנחנו נמצאים עם כל מה שקורה, עם השערורייה שקורית פה מסביבנו, דווקא זה אני חושב ועוד מעט עוד חבר'ה ידברו, אבל נתנו דווקא את הדחף הזה לאנשי הטק לבוא להחזיר, להירתם, וצריך לקחת את זה ולבנות על זה ולהעיף את זה קדימה

יניב ריבלין:  אני אופטימי, אבל כן חייבים

נעמה לזימי: אנשים אופטימיים משנים את העולם

יניב ריבלין: זה נכון, רק אנשים אופטימיים מייצרים מהפכות, זה נכון

יניב ריבלין:  ואני חושב שמשהו יכול להיות מאוד מעניין, זה איך לייצר ביחד עם כל משרדי הממשלה המדהימים, תוכנית מענקים מעניינת שתפגוש ותייצר את זה ביחד עם אנשי הטק

יניב ריבלין:  שיפגשו אותם במקומות הנכונים כדי שביחד נייצר את השינוי הכל כך מיוחל לחברה הישראלית שלנו

נעמה לזימי: תודה רבה

נעמה לזימי:  תמיד אני אומרת שהמדינה כאילו מייצרת תודעה שבה נהיה שווים משהו רק אם נהיה בהייטק, במקום להשתמש בהייטק למען שוויון הזדמנויות בחינוך

נעמה לזימי:  שזאת תפיסה אחרת לגמרי, שההייטק הוא כלי לשווין הזדמנויות, ואז הוא גם כלי מגייס, שגם ככה באמת אפשר להתחבר אליו, ובמקום לייצר איזו תנועה מעמדית הרבה יותר בעייתית ולמדינה פה יש כוח עצום עצום עצום

נעמה לזימי:  אני ממש מודה לך על הדברים ועל הדרך, אני רוצה לעבור לזום

נעמה לזימי:       אני מזמינה את עו"ד אביחי שטרן, ראש עיריית קריית שמונה

נעמה לזימי:  בשנה שעברה קיימתי סיור בקריית שמונה, שהפכה למעצמת פודטק מרהיבה, והרבה בגלל יזמות אותנטית חברתית

נעמה לזימי:  האמת היא שאביחי פה שעלה, הוא גם ערך את הסיור ולימד אותי המון, אז תודה אביחי שאתה פה, ואני כן אפתח בגילוי נאות שאנחנו חברים עוד מימי התואר הראשון

שבח שטרן: קודם כל, גברתי היו"ר, חברתי היקרה נעמה, שיש לנו באמת דרך ארוכה עוד מימי אגודת הסטודנטים, וכל כך לא מפתיע אותי שאת מרימה את הדגל הזה של הצעירים והמוביליות החברתית, איך משתמשים בהייטק ככלי

שבח שטרן:  אני מכיר אותך כל כך הרבה שנים, זה בדיוק את וזה לא מפתיע אותי, אבל אני רוצה דווקא בפורום הזה למי שפחות מכיר, קודם כל להגיד לך שאפו ענק, שאני מעריך מאוד, ואני חושב שאין פורום יותר חשוב

שבח שטרן:  מדברים הרבה על קידום של נושאים רבים, אף אחד לא מדבר איך באמת לוקחים את הצעירים כעתודה, כדור העתיד של מדינת ישראל, הדור שהולך לשנות

שבח שטרן:  אני לא הייתי אומר, אפילו להגיד לשנות את העולם

שבח שטרן:  יש לנו דור מקסים, אנחנו רואים את הקצב של הקדמה, של הטכנולוגיה, של ההייטק, של הסטארט-אפים ואם לא הדור של היום אז מי? מה לא אמרו גם על הדור הזה, דיברו על הדור הזה שהוא דור המסכים, לא יוצא, אבל בסוף צריך לזכור ואמרו את זה גם לפניי, נכון, ישראל היא סטארט-אפ ניישן, ישראל היא מעצמה טכנולוגית, והחברות שנולדו פה זה חברות שמובילות בתחומים של תקשורת, של אמצעי לחימה, החקלאות והמזון

שבח שטרן:       סיפור הפודטק שהזכרת קודם שאנחנו עושים בקריית שמונה, התרופות וכלים רפואיים, ואפילו גם בתעשיות הרכב יש לנו לא מעט הצלחות

שבח שטרן:  אבל את ההצלחה הזו אנחנו צריכים לשמר, והדרך היחידה להגיע לשמה בעיניי זה להשקיע בילדים, זה להשקיע בחינוך ולשלב אותם בידע, בטכנולוגיה, ובתרבות היזמית הזו כבר מגיל גן

שבח שטרן:  אני לא אגיד מבית ספר יסודי, מגיל גן

שבח שטרן:  זה בדיוק מה שאנחנו עושים בקריית שמונה עם הפודטק

שבח שטרן:  בנינו תוכנית פדגוגית, ואנחנו היום מלמדים פודטק בכל בתי הספר בקריית שמונה ומגן

שבח שטרן:  יש לנו גן מדגים שאנחנו למעשה חושפים את הילדים כבר מגיל גן לכל היזמות, איך מדברים יזמות, איך מדברים חדשנות, איך חושבים כיזם, ויש לנו גם לא מעט שותפים

נעמה לזימי: זאת אומרת אביחי, אתם התחלתם תוכנית עירונית שמתחילה עוד מהגיל הרך אפשר לומר? עוד מגיל ילדות

שבח שטרן: נכון

שבח שטרן:  אנחנו כתבנו תוכנית פדגוגית יחד עם פרופ' מירי דרסלר מאוניברסיטת תל אביב, ועם גליליום במכללת תל חי שנמצאת פה על ידינו, ובעזרת השם בקרוב גם תהפוך לאוניברסיטה, ובאמת היום כל ילד מגיל גן ועד התיכון נחשף לתכנים שקשורים לפודטק

שבח שטרן:  יש כל מיני תחרויות, יש שיתופי פעולה עם מיזמים, עם מכוני מחקר, עם חברות שונות שיושבות פה באזור, 26 חברות סטארט-אפ קמו בקריית שמונה רק בשנתיים האחרונות, ואנחנו רואים את ההשפעה הזו באופן מידי, שזה אולי הדבר הכי חשוב

שבח שטרן:  אני גם בהמשך היום, אני אהיה פה בדיון על הקמת אוניברסיטת הגליל בתל חי, שגם זה תהיה תוספת ברוכה

נעמה לזימי: שזה הכריזו שלא יקרה עכשיו

שבח שטרן: אז בדיוק על זה יש את הדיון, אבל אין לי ספק שגם אוניברסיטה ברגע שתקום פה, אז זה יהיה תוספת ברוכה לאותו אקו סיסטם שיוצר העתיד, לא רק לקריית שמונה

שבח שטרן:  הוא יוצר עתיד לאזור כולו, לכל הגליל

שבח שטרן:  אבל כדי שהמאמצים האלה יישאו פרי, לא צריך להשאיר אותם אני חושב רק ליכולת של ראש עיר נחוש או לטוב לך של גורמים עסקיים למיניהם, או יזמים שבאים

שבח שטרן:  המדינה היא זו שצריכה להשקיע באמצעים האלו, ובאופן ממוסד, באופן קבוע

שבח שטרן:  זה אינטרס של המדינה לפתח את הגליל, לחזק את קריית שמונה שהיא תישאר מעצמה טכנולוגית גם בעשורים הקרובים, וזה אינטרס של מדינת ישראל לחזק את הנגב, לחזק את הגליל, ובכלל לחזק את הפריפריה ושדור העתיד בפריפריה יגדל ככה

שבח שטרן:  ההשקעות הללו ישפיעו על היזמים הצעירים, על הסטודנטים שיזכו לשוויון הזדמנויות, וזה כמובן יאפשר להם גם ליזום ולהצליח ולהגדיל את קרנה של מדינת ישראל כולה

שבח שטרן:       אני חושב שההשפעה הזו, תהיה השפעה אדירה גם על החינוך, גם על תעסוקה

שבח שטרן:  כמובן שזה יהיה בטווח הבינוני ובעיקר בטווח הארוך

שבח שטרן:  אם אני מנסה לדבר רגע במונחים של ROI, אז אני חושב שעל כל שקל שהמדינה תשקיע היא תקבל חזרה פי כמה וכמה, ובעשרות שקלים יותר

נעמה לזימי: זה אפילו מוכח

שבח שטרן: זו ההחלטה הכי חכמה שאתם יכולים להחליט עליה שם למעלה, במדינת ישראל, בכנסת ישראל, עם תשואה מהירה ביחד עם חזון חברתי כמו שאמרת קודם

שבח שטרן:  זה גם מפתח למוביליות, ולהגשמה, ולהעצמה של כל ילד בישראל, בעיקר ילדים בפריפריה שלא צריך לדבר הרבה על הפערים

שבח שטרן:  הם ידועים, ובואי נגיד שהקיפאון הזה בשנים האחרונות, ארבע וחצי שנים, חמש מערכות בחירות, שנתיים קורונה, בוודאי לא הוסיפו לפערים האלה, רק העצימו אותם

נעמה לזימי: אביחי תודה

נעמה לזימי:  יש לי שתי שאלות: מה הקשיים שאתה, כראש רשות, מזהה בממשק עם השלטון וההתייחסויות ממשלה, והאם אתה חווית בתקופה האחרונה ירידה בהשקעות, והאם אתה חווה את הירידה בהשקעות?      

שבח שטרן: חד משמעית כן

שבח שטרן:  אני לא אגיד שאני רואה ירידה בהשקעות של השוק הפרטי, אני חושב שכל מה שהצלחנו לייצר היום בקריית שמונה, זה בעצם PPP

שבח שטרן:  זה מודלים של שיתוף של המגזר הפרטי, והמגזר העסקי, והמגזר הפילנטרופי

שבח שטרן:  אבל אם את שואלת אותי אם אני רואה קיצוצים מבחינת תמיכה והשקעה של המדינה, חד משמעית כן

שבח שטרן:  חשוב לזכור שכל התהליך הזה התחיל עם החלטת ממשלה של יישובים סמוכי גדר, החלטת ממשלה 3740, זה קריית שמונה, מטולה ושלומי

שבח שטרן:  במסגרת ההחלטה זוהו כ-220 מיליון, 110 מתוכם, היו צפויים לתחומי הפודטק

שבח שטרן:  אני לא יודע כמה רשויות בישראל מצליחים לממש ככה החלטות ממשלה

שבח שטרן:  אנחנו מימשנו 99% מההחלטה הזו, זה שסיפרתי לך קודם על 26 חברות סטארט-אפ ועל התוכנית הפדגוגית, עשינו את זה באמצעות הכספים שהיו בהחלטת הממשלה

שבח שטרן:       ההחלטה הזו פגה

שבח שטרן:  אם אנחנו לא נחדש אותה ולא נייצר את ההמשכיות לזה, אז חד משמעית כן

נעמה לזימי: ויש דיבור על חידוש ההחלטה?      

שבח שטרן: בשביל להפעיל תוכנית פדגוגית כזו נעמה, נכון אנחנו הראשונים בעולם ואני חושב שזה בהחלט גאווה שהעיר היחידה בעולם כולו שלמדת היום פודטק בתוך מערכת חינוכית, היא אנחנו, וכתבנו את התוכנית הפדגוגית הזאת בעצמנו, וזה דורש כסף

שבח שטרן:  אז נכון, היה לי את הכסף הראשוני - - -     

נעמה לזימי: רגע, אביחי, ההחלטה

נעמה לזימי:  יש כיוון לחידוש ההחלטה?      

שבח שטרן: אני מכתת את רגליי יום יום

שבח שטרן:  השיגעון הזה שדיברת עליו, זה שיש חוסר יציבות ועדיין לא הושלם תקציב וכל הטרפת הזו, בוודאי לא עוזרת

שבח שטרן:  וגם אנחנו בשלטון המקומי נכנסים לבחירות אוטוטו, שכל אלה בוודאי לא מוסיפים

שבח שטרן:  ואת הרציפות השלטונית הזו צריך להמשיך

שבח שטרן:  אסור לעצור את העגלה הזאת שדוהרת, ואני אומר גם הרבה עולים עליה בגלל שהיא מצליחה

שבח שטרן:  אסור לעצור אותה

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  אני רק רוצה להגיד שאם אני לא טועה, משפטית חידוש החלטה הוא לא דבר שמתערב בבחירות, שאפשר לקיים את זה בניגוד להחלטה חדשה בשנת בחירות שזה יותר מורכב

נעמה לזימי:  אני רוצה כן לבדוק את זה, אנחנו גם נבקש בסיכום דיון ממש על חידוש ההחלטה, אנחנו בדיוק בודקים את מספר ההחלטה

נעמה לזימי:  3740?      

שבח שטרן: כן

נעמה לזימי: כן? אנחנו נבקש להבין מה הסטטוס של חידוש ההחלטה

שבח שטרן: החלטת צפון מ-2262, וזה החלטה ספציפית לקריית שמונה, מטולה ושלומי של ישובים סמוכי גדר

שבח שטרן:  אני חושב שצריך לקחת את זה ואת המודל הזה כמודל שהצליח, ולהעתיק אותו לעוד אזורים

שבח שטרן:  אני ראיתי לא מעט תוכניות כאלה, בין אם זה פרופ' חתוקה, פרופ' פורטר, לא מעט אנשים שמדברים על מנועיי צמיחה ולא מעט יזמים

שבח שטרן:  ובאמת אם מדינת ישראל תשכיל לקחת כל אזור, לנצל את החוזקות של אותו אזור ולהשקיע שם, לא צריך ללכת רחוק, לא צריך להמציא את הגלגל

שבח שטרן:  כשאנחנו חשבנו על סיפור הפודטק, הגיע לפה פרופ' טלי חתוקה, ראש המעבדה לתכנון עירוני באוניברסיטת תל אביב, עם צוות מ-MIT, בדקו מה החוזקות של הגליל

שבח שטרן:  בעצם החקלאות נמצאת פה, מכללת תל חי עם הפקולטה למזון ותזונה, ומכון מיגל שזה המגה מו"פ הכי גדול בישראל

שבח שטרן:  יש פה מיני אקו סיסטם, של קטגוריית הייטק חדשה, כל תחום הפודטק, כל תחום המזון שמאתגר היום את העולם, וככה בחרנו בעצם להתמקד בו

שבח שטרן:  אבל את אותו הליך אפשר לעשות באזורים אחרים, ויש לא מעט מטרופולינים בארץ שמתמחים בתחומי הבינטק ובתחומי הרפואה, ובתחומי הסייבר

שבח שטרן:  אם אנחנו ניקח כל אזור כזה, ניתן לו את הבוסט ואת מיקוד הכוח לאותו תחום, שהוא יתמקצע בתחומים האלה, לא צריך להמציא את הגלגל

שבח שטרן:  יהיה לנו אחלה מוביליות חברתית, שעל כל הארץ פרוסים כמה תחומי עניין, ובכולם אנחנו כבר ידועים כסטארט-אפ ניישן, והמוח הישראלי כולם רוצים אותו

שבח שטרן:  כולם רוצים שאנחנו נבוא ונפתח עבורם סטארט-אפים כי יודעים את היכולות שלנו

שבח שטרן:  אז רק צריך להשקיע איפה שיש

נעמה לזימי: להשקיע ולעמוד במילה

נעמה לזימי:  אני מקווה שגם ההחלטה על האוניברסיטה אכן תקוים, כי זה בהכרח אבן שואבת גם למשרות איכותיות, וגם לפיתוח

נעמה לזימי:  אני גם אומר לך רק לפני שנסיים, שהגשתי הצעת חוק, החתמתי עליה 15 חברי כנסת, כולל מהקואליציה, על חובת חדרי מיון קדמיים, במקום לקושש כספים כל הזמן, פשוט על פי כל רדיוס שיהיה מחייב מרכז רפואי, או חדר מיון קדמי

נעמה לזימי:  אגב, הצעה בעלות מאוד נמוכה

שבח שטרן: נעמה יו"ר, את בהחלט צודקת

שבח שטרן:  בסוף אנחנו יכולים לדבר עד מחר על הייטק ועל חברות, אבל היזמים האלה שמגיעים לפה, בטח אם הם יעתיקו לפה את המשפחות שלהם, הם גם רוצים לדעת שיש להם מענה רפואי ושיש להם את הביטחון התודעתי הזה, שאם חס וחלילה קרה משהו, יש להם לאן לפנות

שבח שטרן:  הפערים האלה לא פחות חשובים מפערי ההייטק

שבח שטרן:  בסוף גם ההייטקיסטים שיגיעו לפריפריה, ירצו להיות שווים בני שווים, וגם את הפערים האלה צריך לצמצם

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  תודה רבה אביחי, ואנחנו עוד נהיה בקשר גם על יתר הדברים

נעמה לזימי:  אני גם אעדכן אותך במכתב שגם נשלח אישית על החלטת הממשלה

נעמה לזימי:  מי שרוצים לדבר על ישראל השנייה, והנגב והגליל שגם יישמו

נעמה לזימי:  תודה אביחי, מאוד עריכה

שבח שטרן: ותודה לחברי הוועדה, מעריך מאוד

נעמה לזימי: תודה

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור לסלעית לב, מנהלת תחום הנבטה ויזמות בראשות החדשנות

נעמה לזימי:  שלום, תודה לך שהגעת אלינו היום

סלעית לב: שלום

נעמה לזימי: אני רוצה ככה גם לכוון בשאלה – כיצד המדינה יכולה לעודד יזמות חברתית בהייטק, ובכלל הקמה של סטארט-אפים עם מטרות חברתיות מובהקות?      

סלעית לב: אז קודם כל, רשות החדשנות בהגדרה שלה מתעסקת בעיקר במו"פ שהוא עם חדשנות טכנולוגית, שהוא לא סותר

סלעית לב:  יזמות חברתית הרבה פעמים אנחנו רואים אותה מתכתבת עם חדשנות טכנולוגית, ואפילו מכניסה מקצועיות נוספת ועוד גוונים של טכנולוגיות באמת לעולמות שהם הרבה פחות נמצאים בהם

סלעית לב:       אני רוצה להתחבר למה שלפני רגע נאמר בכל הנוגע לעידוד באזורי פריפריה, כי אנחנו רואים שמשם עוד עולה עוד יותר הצורך גם ביזמות שהיא טכנולוגית, אך גם חברתית, ומכתבת עם חוזקות

סלעית לב:  ולאחרונה, לפני פחות מחודש פרסמנו בעצם קול קורא להקמה של חמישה מרכזי חדשנות באזורי פיתוח א'

סלעית לב:  זה בעצם חמישה משרדי ממשלה, הקמנו תקציב יחד לטובת הקמה של מרכזים כאלה, בחיבור עם עוגנים

סלעית לב:  כשאנחנו מדברים באמת, אקו סיסטמים שהם נמצאים בשלבים הרבה יותר מאחורה מבחינת אקו סיסטם בניגוד למה שיש בקריית שמונה, שהוא בהחלט הרבה יותר מתקדם, אבל עדיין גם הוא דורש השקעה נוספת, לפחות בהקמה של סטארט-אפים, כי זה לא טריוויאלי

סלעית לב:  זה שיש עוגנים באקו סיסטם, זה לא אומר שסטארט-אפים קמים

סלעית לב:  צריך גם לדעת להוציא את הטכנולוגיות ולדעת לעודד יזמים, ואפילו לקחת יזמים או חבר'ה צעירים, ולטעת בהם את נושא היזמות, וזה מביא אותנו גם לפעילויות שאנחנו עושים בקרב בני נוער באמצעות עמותת יוניסטרים, שאנחנו תומכים בהקמה של בעצם 120 קבוצות כל שנה של יזמות

נעמה לזימי: הייתי אמורה לשפוט בתחרות שלהם השבוע, כנראה נהיה פה

סלעית לב: כן, אז יש להם בהחלט פעילות מאוד משמעותית

סלעית לב:  גם באזור הדרום, גם בקרב האוכלוסייה הבדואית, גם בקרב נשים, ואת באמת רואה חבר'ה, יש להם מועדון בוגרים מאוד מרשים, ואת רואה באמת נערות שמגיעות ואומרות "לי ליד הבית לא היה סטארטאפיסט שיכולתי להסתכל ולהכיר אותו

סלעית לב:  לא היה לי איזשהו מרכז חדשנות שאני יכולה להסתכל

סלעית לב:  היה מכולת, היה סופר, היה אולי איזשהו מפעיל ששאפתי לעבוד בו

סלעית לב:  אבל אותה נערה, שהייתה והשתתפה בתחרות ובפעילות כזאת, והגיעה לגוגל בתל אביב, וראתה שזה ממש בהישג ידה

סלעית לב:  והיו כמה שנות נוער שפגשנו אותן לאחרונה, והן אמרו זה שינה את מסלול חיינו

סלעית לב:       אפרופו השקעה ביזמויות כאלה, שזה קצת כסף, אנחנו משקיעים 2 מיליון שקל ב-2000 בני נוער בשנה

סלעית לב:  120 קבוצות, שתחשבי שמספיק שנשנה 10% מבני הנוער האלה את מסלול חייהם, ואני חושבת שזה השקעה שהיא מאוד מאוד ראויה ונכונה

נעמה לזימי: אבל אוריינטציה היא גם לקחת את הכלים ואת הידע ולהחזיר לחברה? כמו שיניב אמר

סלעית לב: זה משהו מעניין, כי אנחנו רואים שדווקא בני נוער שהם עוד נמצאים במקום התמים שלהם, דווקא כשאת מסתכלת אפרופו בתחרות יוניסטרים, את רואה המון יוזמות שהן מגיעות דווקא מפעילויות חברתיות

סלעית לב:  נגיד מוגבלויות של ילדים, את רואה צרכים של הנגשה, את רואה כל מיני יזמויות, שאת אומרת, אם את מעודדת אותם בגיל כזה באמת עם פעילות חברתית, כשהם גדלים להיות יזמים, הם גדלים עם מודעות חברתית, ויוניסטרים בכלל מעודדת גם כמובן

נעמה לזימי: אני רוצה למקד רגע

נעמה לזימי:  איך המדינה ברגע שיש לה את התודעה שיש פה משהו שאפשר להשתמש בו בשביל המערכות, מה המדינה עושה מנגד? אני אתן דוגמה, כשהייתי חברת מועצת עיר בחיפה, ליוויתי את הפרויקט של החמ"ל הטכנולוגי, שזה באמת בהדריון, שהוא באמת מנטר, את בטח מכירה, ובאמת אחת התופעות שאפשר באמת למגר דרך החמ"ל, הוא תמותה של קשישים עריריים עם יעדי פיקוח עירוני

נעמה לזימי:  למשל תופעה שהיא מאוד מאוד כאובה, סתם אני נותנת דוגמה איך הכלים הטכנולוגיים יכולים לשמש אותנו באובדן קהילה, וכל מיני מגמות שהן בנסיגה בחברה המודרנית, אבל כן אפשר לראות איך דרך כלים טכנולוגיים אנחנו מייצרים עוד אפשרויות

נעמה לזימי:       אז איך כמדינה אתם לוקחים כשמיזם כזה צומח, לוקחים ומטמיעים אותו כמודל? כי אני עם ד"ר מירב גוטמן אהרון, ניסיתי להביא כמה שאפשר אנשים שיכירו את זה, היא מנסה כל הזמן, אבל להגיד שהמדינה היא גורם דוחף שאומר יש פה משהו שהוא מספיק משמעותי – אני לא הרגשתי את זה

סלעית לב: אז תראי, כשאנחנו מסתכלים על השקעה ביזמויות, אנחנו בעצם לא עושים איזשהו תיעדוף תחומי

סלעית לב:  אנחנו לא באים ומחליטים אנחנו נשקיע בסטארט-אפים בתחום כזה או אחר

סלעית לב:  אנחנו כן מאפשרים איזושהי רציפות מימונית לסטארט-אפים שיש להם חדשנות ועומק טכנולוגי, שזה בעצם המנדט של הרשות להשקיע

סלעית לב:  ויזם כזה שמגיע עם איזשהו רעיון, מגיש בקשה, הוא יכול כבר - - -      

נעמה לזימי: זה עם הביטוח לאומי? משרדי ממשלה נתנו כסף והדבר לא הוטמע אח"כ

נעמה לזימי:  אז אני אומרת, איפה מתפספס פה שפרויקט כזה לא הופך להיות משהו שאנחנו אומרים בוא ניקח אותו? זאת אומרת הרבה פעמים מרגיש, שהדברים הם חד פעמיים או רגעיים

סלעית לב: אז אני יכולה להגיד שהייתה לנו בעבר איזושהי תוכנית שבאמת לקחה ספציפית אתגרים של, נקרא לזה עזר טק, אם מישהו מכיר, שבאמת טיפל בכל מיני אתגרים, נקרא לזה של כל מיני, גם קשישים, גם הדור השלישי, ועדיין היה מבוסס על חדשנות טכנולוגית

סלעית לב:  זה היה באמת ביחד עם שיתוף של משרדים נוספים

סלעית לב:  אבל כרגע מבחינת הרשות והתוכניות שיש לנו נכון לעכשיו, הם לא עם תחום מסוים או עם איזשהו דגש

סלעית לב:  זאת אומרת, אנחנו מאפשרים לכל יזם שמעוניין בשלבי הריאיון לגשת, להגיש בקשה ל-200 אלף שקל מענק עוד לפני שהוא מקים חברה ולקדם אותה

נעמה לזימי: תודה

אמיר כרמלי: נעמה, אם אני יכול לשאול שאלה

אמיר כרמלי:  כמה מדינת ישראל מתקצבת ליזמויות האלה בשנה? מעניין אותי כמה מדינת ישראל מתקצבת כסף לפרויקטים וליזמויות היפות האלה

סלעית לב: אתה שואל על תקציב הרשות בכללי?      

נעמה לזימי: לא, לפרויקטים אני מבינה

סלעית לב: אתה מדבר על היזמים בשלב הראשוני של ראיון?     

אמיר כרמלי: כן

סלעית לב: אז אם אנחנו נסתכל רגע, אז תוכנית שהיא בשלב ראיון של יזם שהוא לא צריך להקים חברה, אנחנו מדברים על בין 14-15 מיליון שקל כשכל מיזם מקבל בין 100-200 אלף שקלים, לאיזשהו POC ראשוני, הוכחת היתכנות, זה השלב הראשון

סלעית לב:  לאחר מכן ניתן לגשת למסלולים שהם עם תקציב יותר גדול

סלעית לב:  יש לנו את מסלול סיד, יש לנו את מסלול חממות, יש לנו מסלול מעבדות

סלעית לב:  זה תלוי, ואנחנו עובדים על איזושהי תוכנית של מימון רציף משלב ראיון עד לסבבי גיוס A רציף

סלעית לב:  אבל כל תוכנית, יש תוכנית חממות עם מעל 100 מיליון שקל

אמיר כרמלי: אז סך הכל בשנה 14 מיליון

סלעית לב: רק לשלב ראשוני של 100-200 אלף שקלים לתוכנית תנופה

סלעית לב:  רק לשלב של החברות בשלבי הריאיון

נעמה לזימי: זה באמת לא מספיק

אילן סמיש: מותר להעיר על תוכנית תנופה כמי שבאמת נהנה, אילן סמיש, מנכ"ל אמאי חלבונים

אילן סמיש:  נהנה מלא מעט תוכניות של רשות החדשנות ומוקיר תודה

אילן סמיש:  בנושא של תוכניות תנופה, פנו אליי לא מעט אנשים שרוצים להקים משהו

אילן סמיש:       יש פה שתי נקודות

אילן סמיש:  נקודה ראשונה זה המודעות לתוכנית הזאת, הנושא השיווקי לציבורים הרלוונטיים

אילן סמיש:  אין מספיק מודעות, כולל של אנשים שהייתי מצפה שיידעו, וגם התקציב עצמו היה רצוי להגדיל אותו, במיוחד למגזרים של פריפריה הגאוגרפית וחברתית, אבל עם הרבה הערכה לתוכנית הזאת

סלעית לב: אז אני רוצה להתייחס, כי אתה ממש מעלה כמה נקודות נכונות

סלעית לב:  הנושא של המודעות לתוכנית – אנחנו באמת רואים משהו בסביבות ה-600 בקשות בשנה שמגיעות אלינו

סלעית לב:  אין לנו מגבלה תקציבית בעניין הזה

סלעית לב:  זאת אומרת, תקציב שאותו טוב אנחנו מאשרים אותו, בניגוד לתוכניות אחרות, מכיוון שהתקציב הוא באמת נמוך

סלעית לב:       הנושא של המודעות הוא באמת נקודה מאוד מעניינת

סלעית לב:  אנחנו העלינו קמפיין עכשיו שנמצא בכל הרשתות, מהרדיו עד לעיתונות, ובאמת בעניין של לעודד

סלעית לב:  אנחנו עושים הרבה פעילויות, אפרופו הנושא של הקמה של מרכזי חדשנות, ההסתכלות שלנו זה לא רק לשמוע - - -      

נעמה לזימי: ממצים אותו, את התקציב?     

סלעית לב: כן, כן, אנחנו ממצים אותו ואם צריך אנחנו מקצים לו גם יותר

סלעית לב:  זאת אומרת, אין פרויקט תנופה שמוגש ואנחנו לא מאשרים אותו, זה לא קורה

סלעית לב:  אנחנו מוצאים לזה את המשאבים, גם אם זה מתוכניות אחרות, כי המקום הזה של לעודד יזמויות הוא קריטי

סלעית לב:  הבעיה באזורי פריפריה ואוכלוסיות זה מעבר למודעות

סלעית לב:  זאת אומרת, גם אם הם ישמעו מודעה של תנופה, הם לא ידעו לגשת לזה, או שלא תמיד יהיו כלים

סלעית לב:       ולכן הנושא של מרכזי החדשנות בהסתכלות שלנו, זה המנוע שאמור גם להנגיש את המענקים של הרשות, וגם לעודד גם כלים וגם הקנייה של מיומנויות שיאפשרו

סלעית לב:  ובאמת שנה שעברה אנחנו הוצאנו את התוכנית הנבטה שלנו למגזר הערבי

סלעית לב:  הקמנו שלושה מרכזי חדשנות בדיוק מההסתכלות הזו, שני אקסלרטורים, ומועדון אנג'לים שכל המטרה היא להשקיע במיזמים שבכלל נפתח אותם

סלעית לב:  כי זה לא שהם קיימים ברחוב וצריך רק להשקיע כמובן

סלעית לב:  אז באמת כל המטרה הייתה לעודד את האוכלוסייה להגיש מיזמים, על מנת שנוכל באמת לראות הייטק גם באוכלוסייה הערבית, וכמובן באוכלוסיות אחרות

אילן סמיש: תודה, מעודד לשמוע

אילן סמיש:  שבוע שעבר הייתי בקריית שמונה, כולל עם ראש העיר בפודטק, ובהחלט מאוד יפה לראות את הפריחה שם, ורשות החדשנות עושה שם עבודה נהדרת

ניסים בן דוד: כמה מרכזי חדשנות יש בפריפריה? את יכולה לומר?      

סלעית לב: כן, אז אני יכולה להתייחס

סלעית לב:  נכון להיום יש לנו ככה, יש לנו תוכנית שאפשר לקרוא לה מרכז חדשנות, שהיא נמצאת בחיפה והיא מרכזת חדשנות

סלעית לב:  היא תחת שם אחר, אבל היא עושה פעילות אקו סיסטם 'road 2', נמצאת בחיפה

סלעית לב:  יש לנו את 'צימרדי', שהשבוע השקנו בבאר שבע, מרכז חדשנות ברובע החדשנות בבאר שבע

סלעית לב:  יש לנו בעצם בסכנין, בקאסם, יש לנו בשפרעם, יש לנו את שני האקסלרטורים, מועדון אנג'לים הוא כלל ארצי, ואנחנו הולכים להקים עוד חמישה חדשים

סלעית לב:  אנחנו באמצע הליך תחרותי לקול קורא להקמה של מרכזים

ניסים בן דוד: יצא כבר הקול קורא?      

סלעית לב: הקול קורא יצא, הקבוצות יגישו עד ה-30 באוגוסט, ייבחרו בסביבות סוף נובמבר-תחילת דצמבר, התחילו פעילות כבר כנראה בינואר, על מנת בדיוק לעשות את מה שעשו בקריית שמונה, באמצעות עוגנים מהשטח

סלעית לב:  אנחנו לא באים ואומרים "פה תקימו ככה, פה ככה", אלא השטח יודע מה יש לו ומה הוא צריך, ואנחנו מצפים לקבל הצעות מאוד משמעותיות

ניסים בן דוד: ואתם עובדים בשיתוף משרד הכלכלה?      

סלעית לב: בוודאי, הקול קורא, לא ציינתי בהתחלה אבל הוא קול קורא משותף של משרד הכלכלה, נגב גליל, משרד החקלאות, הגנת הסביבה והמשרד לשת"פ אזורי עם רשות החדשנות

יאיר בר-און: אם אפשר להגיד מילה על תנופה, זה אחד הדברים שיכולים לעזור לסטארט-אפים להירשם בישראל

יאיר בר-און:  בחנו את זה בישיבה הקודמת, שחברות נרשמות בחו"ל עכשיו והופכות שרוול, ועוד חמש שנים החברות שנמכרות לא יהיו כאן, יימכרו בתור אמריקאיות

יאיר בר-און:  אז צריך לעודד את החברות האלה לקחת מענקים מתנופה, ורק חברות שנרשמות בישראל יכולות לקבל את המענקים האלה, וזה סיבה מצוינת לרשום היום חברה בישראל בשביל להגיע לכסף

סלעית לב: אני רוצה להתייחס, זה לא רק שהן צריכות להירשם

סלעית לב:  כל חברה שמקבלת מענק מרשות החדשנות בעצם צריכה להישאר פה, אבל אם היא יוצאת מכאן אז בעצם היא משלמת איזשהו תשלום על זה שחברה אחרת, איזשהו קנס כזה שבעצם חברה שאמורה הייתה לקבל את המענק ולפעול בארץ, ולהתפתח ולגדול ולצמוח הייתה אמורה לקבל, והנתונים לגבי היציאה של חברות הם בהחלט מאוד מדאיגים בניגוד לשנים קודמות

יאיר בר-און: זה לגמרי נכון, והרבה מהמהלכים האלה של לרשום חברה בחו"ל ולהפוך שרוול, הם מהלכים פסיכולוגיים

יאיר בר-און:  לא תמיד זה בדיוק רגע קריטי לחברה שהיא צריכה לקחת את ההחלטה הזאת

יאיר בר-און:  חברה שתירשם בישראל ותקבל מענק מתנופה, אז היא תהיה קצת יותר נעולה על האקו סיסטם המקומי, ואם היא רוצה לעזוב ולשלם 3X על הכסף פייר אינף

יאיר בר-און:  הכסף הזה יילך למישהו אחר

סלעית לב: זה שהשוק שלה הוא בחו"ל, זה לא אומר שהחברה צריכה להיות בחו"ל

יאיר בר-און: לא, לא, אנחנו מדברים על האירוע שחברות בורחות מישראל בגלל שמשקיעים אמריקאיים לא רוצים להשקיע

יאיר בר-און:  תנופה צריכה להיות פתרון מעולה לזה

נעמה לזימי: אני רוצה לעבור ליואב אילון, מנהל תחום בכיר טכנולוגיה ומו"פ

נעמה לזימי:  יואב שלום, תודה שאתה כאן

דניאל אילון: טוב, אהלן

דניאל אילון:  בגדול רגע אני אגיד, השקעות אימפקט יש פה איזשהו, השקעות בכלל, השקעות אימפקט, השקעות אימפקט זה תחום שאנחנו סך הכל מתחילים ללמוד אותו, בממשלה הוא באמת תחום חדש

דניאל אילון:  גם עכשיו הסתיימה איזושהי עבודת מטה מקיפה גם במשרד רוה"מ, שגם היינו חלק ממנה

דניאל אילון:  אני מקווה שזה גם יבשיל איזושהי החלטת ממשלה בהמשך

דניאל אילון:       באופן כללי, משרד המדע הוא גם - - - מרשות החדשנות במובן שהוא תומך במו"פ יישומיים, פחות בחברות עצמן

דניאל אילון:  בהקשר הזה אני יכול להגיד שהמשרד, אנחנו כן בוחנים עכשיו שיתופי פעולה

דניאל אילון:  אביחי הזכיר את מיגל שהוא איזושהי אבן שואבת להשקעות

דניאל אילון:  יש עוד שישה מרכזים כאלה, כמו מיגל

דניאל אילון:  וזהו, אנחנו בוחנים שיתופי פעולה, חיבור של קרנות אימפקט בכלליות וקרנות הון סיכון

דניאל אילון:  לא רק קרנות אימפקט למו"פים האלה, והפוטנציאל הוא לדעתי גדול

נעמה לזימי: ואיך אתה תופס את שיתוף הפעולה עם משרדי ממשלה כדי לשלב באמת פיתוחים טכנולוגיים ויזמות טכנולוגית, אל צרכים של מדינה? חברתיים כמובן

דניאל אילון: צריך להגיד שעצם ההשקעה בפריפריה שסובלת מתת השקעה, זאת אומרת עיקר הכשל שוק נמצא שם

דניאל אילון:  אז נראה לי עצם התקצוב של מחקר יישומי ופיתוח בפריפריה, הוא כשלעצמו השקעת אימפקט, עוד לפני הבנפיטס ההיקפים של העניין

דניאל אילון:  אבל שיתופי הפעולה נבחנים כל הזמן, זאת אומרת גם רשות החדשנות, הזכרתי את הצוות

נעמה לזימי: אבל אם אני מבינה נכון מכם, בסופו של דבר אין איזה דיסציפלינה קוהרנטית בתפיסת הממשלה של השקעות חברתיות, ויזמות שהיא ספציפית חברתית, ואיך לחזק את המקום הספציפי הזה ולפזר אותו אל משרדי הממשלה, כל אחד ואיפה שזה יכול להשתלב

נעמה לזימי:  למשל, בריאות, תחבורה, ביטחון אישי, כל מיני אפשרויות כאלה

נעמה לזימי:  אומת ההייטק אבל זה לא נכנס בהקשר הזה

דניאל אילון: קבוצת ההפעלה בגדול, הוזכר פה מקודם, שוב זה לא נוסח באופן קוהרנטי אני חושב מעולם, אבל תפיסת האקו סיסטם היא חשובה וראינו את זה עובד בקריית שמונה, והיינו רוצים שזה ישוכפל לעוד מקומות

דניאל אילון:  היכולת של אזור להתמחות בטים ספציפי היא מאוד מאוד חשובה, והיא גם פוטנציאל מאוד מאוד גדול

דניאל אילון:  בצפון יש לנו את הפודטק, יש כל מיני תחומים שהם מהווים איזשהו יתרון תחרותי לאזור, לפריפריה, שהמדינה וגם אנחנו כמשרד תומכים בו

אילן סמיש: אם מותר להוסיף, כמו שגברתי היו"ר אמרת, אין עדיין תוכנית קוהרנטית לנושא האימפקט בישראל

אילן סמיש:  אמאי חלבונים – יש אצלנו סמנכ"לית VP people and impact

אילן סמיש:  אנחנו זכינו בתחרות האימפקט הכי גדולה בעולם, 2000 חברות בגמר, בטקס

אילן סמיש:  היה ביל גייטס, היה יו"ר סמסונג ונוספים

אילן סמיש:  אנחנו כרגע נעזרים במשרד הכלכלה בשביל לשפר את תוכנית האימפקט שלנו, בתוכנית life cycle

אילן סמיש:  אבל ישראל רכבת של האימפקט נמצאת מאחור, יש 17 sustainability development goal של האו"ם

נעמה לזימי: שאגב הוועדה הזו, היא גם אחת הסמכויות שלה זה באמת מעקב אחרי הSDGs- של האו"ם

נעמה לזימי:  עשינו כבר מעקב על אנרגיות מתחדשות ודיון מסגרת

נעמה לזימי:  הדיון הבא בנושא יהיה על שיכון, אבל אני מסכימה איתך שזה בדיוק החוט המחבר, כי הייתה החלטת ממשלה ליישם את זה

נעמה לזימי:  לא שמו בן אדם שהוא יהיה המתכלל, ואיזה משרד הוא יושב? תן ניחוש אילן

נעמה לזימי:  משרד החוץ

נעמה לזימי:  כי הכל צריך להיות איזשהו שמראים, אגב, אדם נהדר, אבל תפקיד צריך להיות תחת משרד ראש ממשלה כמו שצריך, להוריד עבודה לשאר המשרדים

נעמה לזימי:  הסיפור של ה-SDGs הוא סיפור מתכלל, זה בדיוק העניין של עמידה ביעדים ובאינדיקטורים

יניב ריבלין: רק בהקשר הזה של האימפקט, אני חושב שאחד הדברים החשובים ללמוד מזה, כי בעולם זה כבר 15 שנה, ופה זה רק עכשיו, אז כאילו איך לוקחים את הדבר הבא וכבר מצליחים לקחת את הדברים מהעולם, ולא לחכות 15 שנה

יניב ריבלין:  כי זה יקרה בדבר הבא, וזה יהיה גם הדבר הבא

יניב ריבלין:  אז איך דווקא לוקחים את זה כלקח, ולהביא דווקא פריזמות שעבדו בעולם, מהר יותר מ-15 שנה באיחור כשעדיין אין תוכנית

יניב ריבלין:  התזה שלי על אימפקט חברתי בהרווארד היה ב-2010 עשיתי אותה, לפני 13 שנה, ושום דבר כאילו לא התפתח וחבל

סלעית לב: אני רוצה להתייחס באמת, כי מה שציין מקודם בנוגע לשתי החלטות ממשלה, אחת נגב מזרחי ואחת לגולן, שספציפית יש שם סעיפים של השקעות אימפקט, וחלק מהצוות באמת בהובלת משרד ראש הממשלה, אנחנו נמצאים ומשרד הכלכלה, ויש שם עוד הרבה נציגים שונים, בעצם עשינו - - -      

נעמה לזימי: אתם דוחפים לחידוש החלטת הממשלה של יישובי קו התפר? הגליל? מה שאמר ראש העיר קריית שמונה?      

סלעית לב: אני לא מכירה את ההחלטה, אבל אנחנו נבדוק את זה

סלעית לב:  ספציפית אני מדברת על צוות שבעצם, חברנו לפורום הישראלי להשקעות אימפקט, שמובילה אותו ונסה, ובעצם גם השתתפנו במספר פעילויות על מנת לגלות מה הצרכים מהשטח, שדרך אגב אחד הכלים שהיום אנחנו בעצם משתמשים בו, זה כל הנושא של אשכולות, שמשרד הפנים הטמיע

סלעית לב:  בעצם לקבל מהשטח את הצרכים, וכל אחד מהם יש את היכולת לבצע בעצם, גם לקבל איזשהו Data כלכלי כדי למנף אותו, ואנחנו לקראת סיום בחינה גם של מה באמת הצרכים מהשטח, וגם לגיבוש המלצות בנוגע להשקעות אימפקט, שהן מתחלקות

סלעית לב:  זה לא רק השקעות בטכנולוגיה, חלק מהן זה גם נושא של תיירות ופיתוח חינוך, כי כמו שאמרו כאן מקודם לפניי, כשחבר'ה צעירים או משפחות צעירות רוצות להגיע לאותם אזורים ולפתח חברות סטארט-אפ בשלבים כאלה או אחרים, או אימפקט, הם זכאים גם כן להשכלה איכותית, והם ירצו וידרשו, ויש כמה המלצות שנמצא בצוות

סלעית לב:  אנחנו עוד לא סיימנו את העבודה, אבל זה לקראת שלבים ממש סופיים, אז זה בהחלט נמצא שם

נעמה לזימי: תודה

נעמה לזימי:  אני עוברת למאיה שוורץ, מנכ"לית איגוד הייטק הישראלי

נעמה לזימי:  מאיה לא פה? אוקיי

נעמה לזימי:  ד"ר ליאו בקמן, יו"ר המכון הישראלי לחדשנות

נעמה לזימי:  גם לא פה? מיכל אופיר פה? תציג את עצמך

יוסף צוריה: יוסי צוריה, מייסד ומנכ"ל הילמ"ה עד לפני שנה, שהעברתי את התפקיד למיכל אופיר

נעמה לזימי: מעולה, תודה שאתה פה יוסי

יוסף צוריה: הילמ"ה היא ממש בצומת של הדיון פה, של הישיבה שהיא מאוד מעניינת מצד אחד, מצד שני אני ממזמן לא זוכר ישיבה שאני מסכים עם כל מי מדבר פה וכל מה שנאמר פה

יוסף צוריה:  אני לא יודע מה עדיף

יוסף צוריה:  אז באמת הילמ"ה קמה עם שלושה KPI, אחד הון אנושי צעירים, תכף נדבר על האוכלוסיות

יוסף צוריה:  שתיים, זה באמת לעשות מוצרים בתחום ההייטק החברתי, בתחום האפליקציות החברתיות, ושלוש, להצמיח חברות, חברות גלובליות שיצמחו עם בסיס בישראל – Israel first, ויוכלו לתת פתרונות לעולם

יוסף צוריה:       התחומים שאנחנו מתעסקים איתם בגדול זה בריאות דיגיטלית, חינוך ורווחה דיגיטלית

יוסף צוריה:  אז בוא נתחיל בקטע הראשון של הצעירים, של האוכלוסיות, כי זה וועדת הצעירים

יוסף צוריה:  אז אנחנו פנינו לאזור של מה שנקרא שירות אזרחי

יוסף צוריה:  הצבא כבר לפני 30 שנה הבין את הצורך בטכנולוגיות, אולי אפילו לפני זה, אולי 100 שנה כבר, והקים את היחידות המתאימות, ובאמת זה נותן לנו ביטחון צבאי

יוסף צוריה:  אבל השירות הלאומי שהוא כאילו אמור להיות המקביל של הצבא, השירות האזרחי, כן? בא לתת ביטחון אזרחי, לא הבין את הכוח של טכנולוגיות, לא במערכת החינוך, לא במערכת הבריאות ולא במערכת הרווחה, והמשיך לעשות את אותם דברים, לתת לנשים צעירות חמודות ללוות קשישים, או ללוות ילדים, שזה הכל מאוד חשוב אבל לא למנף את הכוח של הטכנולוגיה

יוסף צוריה:  וכשאנחנו קמנו זה היה אפילו בניגוד לחוק, אני לא יודע, אני לא מצליח לעקוב אם החוק עדיין השתנה, יכול להיות שאנחנו עדיין בניגוד לחוק השירות האזרחי, כן? אבל בכל אופן, קיבלנו את ברכת הדרך ממי שאז היה המנכ"ל, ויצאנו לדרך, והתוצאות לא דגימות

יוסף צוריה:  באמת, לפי כל קנה מידה

יוסף צוריה:  בוא ניקח את קנה המידה של נשים שהזכרת פה, נשים להייטק

יוסף צוריה:  אז לא מפתיע כי 90% ממי שהולך לשירות האזרחי הוא נשים, כן כי אתה צריך לקבל פטור מהצבא, וזה נשים שלא היו מגיעות להייטק

יוסף צוריה:  25% היו מגיעות, אבל לא מעבר לזה, נשים מהפריפריה

יוסף צוריה:  אבל זה לא רק עניין של פריפריה, זה עניין שזה לא היה בתודעה שלהן בכלל, וכשהן מסיימות אנחנו באחוזים שאני צובט את עצמי כל פעם להאמין

יוסף צוריה:  זאת אומרת, זה מעל 90% נשים שהולכות או ישר לעבודה בהייטק, או שרובן בכל אופן ילדות טובות כאלו הולכות ללמוד שלוש שנים

יוסף צוריה:       עכשיו מסיימים את המחזור הראשון

יוסף צוריה:  אחרי שנתיים שירות לאומי, הן מתחייבות לשנתיים-שלוש שנים

יוסף צוריה:  כולן נקלטו בהייטק בחברות מייקרוסופט וזה, ממש אחוזי הצלחה מדהימים

יוסף צוריה:  אם תראו לי תוכנית אחרת של יותר מ-90% מהנשים שם שהולכות להייטק, זה לא קורה לא ב-8200 וגם לא בבוגרים של מדעי המחשבים, בר אילן ודברים כאלה

יוסף צוריה:  לאוכלוסייה הזאת בשירות האזרחי מצטרפים גם אנשים שמקבלים פטור מהצבא על רקע רפואי

יוסף צוריה:  יש לנו יותר מ-17% אנשים שהם פגועי נפש מוגדרים לפי הצבא, ואצלנו הם פורחים ומפתחים

יוסף צוריה:       האוכלוסייה השנייה זה אוכלוסייה שלפי דעתנו, כולם מדברים עליה אבל מעט מאוד עושים עליה, אז זה בוגרי צבא לוחמים או חיילים, ולא מהיחידות הטכנולוגיות, מהיחידות הטכנולוגיות לא צריכים אותנו, כן? בוגר ממר"ם, בוגר 8200, סבבה לו

יוסף צוריה:  מי שכמוני, כן היה בגולני ארבע שנים ועכשיו מה? או בהנדסה קרבית

יוסף צוריה:  אז כן, אז יש תוכנית לוחמים להייטק, שבעצם מפנים אותם לכל מיני חברות שעושות להן - - - עם צעירים, אבל ממה שאנחנו יודעים זה לא עובד, לא עובד באחוזים גדולים

יוסף צוריה:  אנחנו מאמינים בתוכניות ארוכות, כי חלק משמעותי במה שאנחנו עושים זה שהחבר'ה אחרי תוכנית הכשרה יחסית קצרה, כן? 3-4 חודשים, הם בעצם מפתחים פרויקטים חברתיים בתוך המסלול

יוסף צוריה:  המסלול של הלוחמים זה 18 חודשים, המסלול של הצעירים, בשירות הלאומי של הצעירות זה שנתיים

יוסף צוריה:      והתוצאות באמת, אתם כולכם מוזמנים לבוא ולראות

יוסף צוריה:  פיתחנו יותר מ-60 מוצרים עד היום, אם זה שאלונים לנשים בסיכון, אם זה אפליקציות לאנשים עם אפזיה

יוסף צוריה:  אתמול שלחו לנו מישהו שפעם ראשונה מישהו עם אפזיה העז לצאת מהארץ ולטוס כי היה לו את האפליקציה שאיתה הוא ידע שהוא יכול לעבור גם את התשאול הבטחוני, וגם את הדיילת במטוס, וגם את בקרת הדרכונים בצד השני

יוסף צוריה:  זה באמת מאוד מרגש

יוסף צוריה:  ומתוך האפליקציות, כמו שאמרתי תחומי בריאות, חינוך ורווחה, כמה באמת יש שכבר הגיעו לאימפקט משמעותי

יוסף צוריה:       בתחום החינוך יש לנו אפליקציה לשיפור הקשר בין המאושפז לצוות הסיעודי

נעמה לזימי: משפט אחרון יוסי

יוסף צוריה: היא גם זאתי שתצא גלובלי, היא כבר נמצאת בברזיל וכל הדברים האלה

יוסף צוריה:  זה הולך להיות החברה הראשונה שנצמיח

יוסף צוריה:      משפט אחרון – המדינה לא נכנסת תחת האלונקה כמדינה

יוסף צוריה:  יש משרדי ממשלה שעוזרים לחדשנות דיגיטלית, מאוד עוזרים

יוסף צוריה:  היו גם משרדים אחרים שנתנו

יוסף צוריה:  הם עוזרים בכלים שיש להם, שהם לא כלים שהם טריוויאליים לעמותות כמונו

יוסף צוריה:  אם זה מיזם משותף, של איך אתה מגייס את הכסף האחר, אם זה טוב אז תיגשו למכרז, את לא יכולים לקבל משהו בלי מכרז

יוסף צוריה:  יש הרבה מה לעשות במשרדים שונים בצורה שונה, אבל המדינה כמדינה בשביל לתמוך בעוד יוזמות כאלו

נעמה לזימי: תודה, תודה רבה

נעמה לזימי:  מצטרפת לדבריך, ואני רוצה להעביר את רשות הדיבור לעפרי ארליך שהיא מנהלת שותפה בקואופרטיב סופי, ואני כן אפתח גם פה בגילוי נאות, עפרי ואני מכירות שנים רבות

נעמה לזימי:  העיסוק שלי בקואופרטיבים הוא ארוך שנים, זאת כלכלה שבעיניי צריך לאמץ אותה יותר

נעמה לזימי:  אבל הופתעתי באמת בכנס שבזמנו ריכזת שאכיר את קבוצות הקואופרטיב בירושלים, שיש גם קואופרטיב להייטק, שזה בהחלט גם מימד חדשני בהיבט הזה, ותפיסה שהיא פורצת דרך אל התחום הזה

נעמה לזימי:       אז אני אשמח שככה תחלקי, ותודה שהגעת עפרי

עפרי ארליך: תודה רבה על ההזמנה

נעמה לזימי: גם אחרי לידה, אז מזל טוב

עפרי ארליך: תודה רבה, נחזור לעניינים, וכיף לראות שחברת כנסת מקדמת, לא פלא שזאת את, מקדמת את הנושא הזה בצורה רצינית

עפרי ארליך:  אז אני מקואופרטיב סופי, אנחנו בית תוכנה חברתי

עפרי ארליך:  מישהו פה לא יודע מה זה קואופרטיבים? יש פה?      קואופרטיבים, זאת אומרת, הקואופרטיב המשמעות שלו היא שעובדים מחזיקים בבעלות על החברה

עפרי ארליך:  אנחנו 12 שותפים ושותפות שמחזיקים בבעלות שוויונית, ומנהלים את החברה הזאת ללא מינוף, אוקיי? בצורה שיטתית, כבר שש שנים בתעשייה

עפרי ארליך:  אנחנו נותנים שירותים, קמנו כדי לייצר הייטק חברתי, המטרה היא לייצר את כשירותי התוכנה ועיצוב לארגונים חברתיים

עפרי ארליך:  זאת אומרת להציל את המגזר החברתי, ארגוני חברה אזרחית, שכרגע אמון בעצם גם על שירותי רווחה, בריאות הנפש, זכויות בעולם עבודה, לצערנו זה המצב היום

עפרי ארליך:       המטרה היא לייצר בעצם מערכות שפותרות, או נותנות איזשהו פתרון לאתגר הזה, וכך אנחנו נעים

עפרי ארליך:  אנחנו גם נותנים שירותים למגזר העסקי, זה מאפשר לנו לתת תמחור יותר נוח לארגוני החברה האזרחית

עפרי ארליך:  אנחנו מדברים היום על שלוש שורות רווח

עפרי ארליך:  אני יודעת שבפורום הזה נהוג לדבר על שתי שורות רווח, אבל אנחנו מדברים בעצם על שלוש שורות רווח

עפרי ארליך:  אז פעם אחת זה כמובן הרווחיות של החברה, פעם שנייה זה בעצם העשייה המשמעותית והתרומה לחברה, קידום אג'נדות, כן? זכויות אדם, זכויות בעולם העבודה, שוויון מגדרי

עפרי ארליך:  ושורת רווח השלישית שהיא לא פחות חשובה, היא בעצם חווית העבודה, חוויה אנושית שלנו כעובדים

עפרי ארליך:  ואנחנו בעצם, אנחנו חברה עסקית, חברה למטרות רווח, אבל אנחנו גם פועלים מאוד כדי לייצר יותר

עפרי ארליך:  אירופה אנחנו רואים, באירופה, בצפון אירופה

עפרי ארליך:  זאת אומרת, התופעה הזאת של קואופרטיבים היא מאוד מאוד נפוצה, אוקיי? חברות ביטוח, חברות בנק, חברות בנקים, גם חברות הייטק

עפרי ארליך:  ואצלנו בישראל, למרות שהתחלנו מנקודה אי שם לפני 70 ומשהו שנה, שבהם הקואופרטיבים היו חלק בעצם מהכוח המניע של מדינת ישראל והקמתה, קצת איבדנו את הדרך

עפרי ארליך:  אז אני יכולה להגיד שאם אנחנו מסתכלים היום בראיית מאקרו, ראייה סוציולוגית, ואנחנו רואים שתופעת הפרילנסים, אוקיי? תופעה שהולכת וגדלה

עפרי ארליך:  קואופרטיבים, התאגדות כקואופרטיב יכולה לתת מענה, והמדינה צריכה לאמץ את המודל הזה כמדיניות, להשקיע ביצירת קואופרטיבים

נעמה לזימי: יש להגיד שהמדינה כן הקימה בתוך משרד הכלכלה את האגף

עפרי ארליך: יש את רשם החברות

נעמה לזימי: אבל לא מספיק בהקשר הזה, ממש כאילו לא שם, וזה באמת פספוס

נעמה לזימי:  גם דיור קואופרטיבי, וגם עוד אפשרויות שהן יכולות להתכתב גם עם הסיפור של הדור הצעיר

עפרי ארליך: לגמרי

עפרי ארליך:  המטרה של הקואופרטיב, אני אסכם

עפרי ארליך:  זאת אומרת, המטרה היא חברה, חברה רווחית שעומדת על הרגליים

עפרי ארליך:  זאת אומרת, עם מינוף, בלי מינוף, אנחנו בלי מינוף, שיודעת להתפרנס, יודעת לקיים ולפרנס את שותפיה, אבל גם נותנת איזשהו ערך משני ושלישי לעובדים

עפרי ארליך:  זה בחוויית עבודה, אוקיי? אנחנו מסתכלים על אוכלוסיות מוחלשות, אם אנחנו מסתכלים על עולמות הטיפול, גננות שהתאגדו ביחד

עפרי ארליך:  גם אנחנו כצרכנים נרוויח מזה, זה יאפשר תמחור יותר נוח, ואני חושבת שהמדינה צריכה לאמץ מדיניות שמקדמת עוד ועוד, ואני שמחה לראות שאנחנו מתחילים את זה כבר עכשיו

קריאה: אני אשמח לדעת איך בדיוק המעורבות של המדינה צריכה להיות פה? איך היא באה לידי ביטוי?      

עפרי ארליך: אז א', יש את העניין של מיסוי

עפרי ארליך:  זאת אומרת אני משלמת מס חברות זהה, למרות שהתמחור שלי לעמותות פוגע ברווחיות כי הוא יותר אטרקטיבי, יותר זול, כי אני רוצה לעבוד איתם, זאת אומרת בשביל זה הקמנו את החברה

עפרי ארליך:  ופעם שנייה, זה באמת ביצירה, זה מודעות, זה ביצירת תמריץ ליזמים להתארגן כקואופרטיב

עפרי ארליך:  זאת אומרת, אם זה מבחינת הרישום הטכני ברשם האגודות ולא ברשם החברות, ואם זה בכלל באימוץ של מודלים עבודה שבהם העובדים יש להם איזושהי שותפות

נעמה לזימי: רק להכניס משפט

נעמה לזימי:  השרידות של בתי עסק קואופרטיבים היא גבוהה יותר

נעמה לזימי:  למדינה יכול להיות אינטרס מאוד משמעותי בלעודד בכלל צורה כלכלית כזו שגם עסקים קטנים, נוציא רגע את ההייטק למרות שאנחנו בדיון על ההייטק, שהשרידות גבוהה יותר

נעמה לזימי:  זה אגב מכניס הרבה יותר נשים לתוך התעשייה בגלל שאלה מודלים שוויוניים יותר, ונשים נוטות ללכת אליהן מטבע הדברים והתכונות הטובות של נשים

עפרי ארליך: לגמרי

עפרי ארליך:  אז כן מדברים על 70% יותר סיכוי לחברה לשרוד כקואופרטיב

עפרי ארליך:  יש פה גם את ההיבט הפסיכולוגי, את ההיבט הכלכלי, זה נותן תחושת ביטחון, זה מעצים, וזה הרבה יותר יציב זאת אומרת מבחינת סיכונים שנוטלים, וכולנו נוטלים כיזמים, גם אנחנו יזמים

נעמה לזימי: תודה רבה, תודה עפרי

נעמה לזימי:  בהחלט מעניין, נשלח גם בשאלה בדיון על ההקשר של הייטק קואופרטיבי

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור לרועי לבנון, מנהל תחום בכיר חדשנות ומחקר והייטק, במשרד העבודה

נעמה לזימי:  תודה רבה שהגעת

רועי לבנון: בשמחה

רועי לבנון:  אז אני אגיד שיש פה בעצם בראייה שלי, מספר נושאים שאנחנו מדברים עליהם והם קצת מתערבבים פה

רועי לבנון:  אחד, זה הנושא של יזמות טכנולוגית, יזמות טכנולוגית חברתית

רועי לבנון:  השני, זה מי היזמים שעושים יזמות טכנולוגית

רועי לבנון:  שני זה על שוויון הזדמנויות בחינוך, שיש מלא מה לעשות

רועי לבנון:  בין אם בחינוך פורמלי, ובין בלתי פורמלי

רועי לבנון:  שלישי זה על תעסוקה בהייטק והשתלבות של אוכלוסיות ותת ייצוג בהייטק, בקצה התעסוקתי

רועי לבנון:  שם אנחנו פועלים המון, אם רוצים אפשר להרחיב

נעמה לזימי: קיימנו דיון על זה פה, על תעסוקת חברה ערבית

רועי לבנון: אז אני מידי כמה שנים מגיע לדיון, פעם אחת על החברה הערבית, פעם אחת על החברה החרדית, יוצאי אתיופיה, אפשר לעשות את הדיון ממוקד או אפשר לעשות אותו רוחבי

רועי לבנון:  אבל הוא אקו סיסטם דומה ושונה של שחקנים, ואפשר לדבר על פעילות חברתית של חברות ההייטק עצמן

רועי לבנון:  בין אם במסגרת של אחריות תאגידית ובין אם לא

רועי לבנון:  מה ששמעתי עד כה, זה קצת ערבוב של הרבה כיווני שיח, שזה נהדר, שכל אחד מהנושאים האלה הוא חשוב כמובן גם ברמה האישית וגם ברמה המקצועית, אבל הוא דורש, אני חושב שהיה פה קצת מההיכרות שלי את הסדר הזה בארבע שנים האחרונות, קצת ערבוב בין הדברים

רועי לבנון:       אני מציע בדיון ההמשך אולי לנסות למקד את זה

רועי לבנון:  אם רוצים לדבר על תעסוקה ושילוב של אוכלוסיות, אפשר לדבר על זה

רועי לבנון:  גם פה יהיה מועיל אם נדייק לאחת מהאוכלוסיות

אמיר כרמלי: אני אשמח אם תוכל לפרט את הקטע של התעסוקתי, מה המדינה משקיעה בקטע הזה? אנחנו רוצים מאוד לדעת תקציבים, כמה אנשים, אנחנו רוצים לראות את ה-KPI של מדינת ישראל, לאן הולכים התקציבים

רועי לבנון: כן, אוקיי

רועי לבנון:  למדינת ישראל יש יעדים בנוגע לתעסוקה בהייטק, הם תוכללו ע"י ועדת פרלמוטר להגדלת הון אנושי בהייטק, מציע מאוד לקרוא, החלטה 1852, יש החלטת ממשלה 172

רועי לבנון:  תוכל למצוא את הדוח, נראה לי שהוא יעניין אותך, שהוא כולל גם יעדים וגם הגדרה

רועי לבנון:  ראשונה, של מגוון רחב של היבטים שנידונו כאן, בין אם בתחום החינוך, חינוך פורמלי, בלתי פורמלי

נעמה לזימי: אז מה הנתונים באמת?      

רועי לבנון: אנחנו עושים להרבה דברים

רועי לבנון:  יש שם יעדים, ותוכלו לראות את הנתונים לגבי הבגרויות, לגבי חינוך פורמלי ובלתי פורמלי, לגבי האקדמיה, לגבי הצבא, לגבי שירות אזרחי ולגבי שוק העבודה

רועי לבנון:  אנחנו נושאים פה בנושא מאוד מאוד רחב, ואני חייב לעשות את זה

נעמה לזימי: אבל הוא ממש מיקד אותך

רועי לבנון: לא, אז אני אומר

רועי לבנון:  אם אתה רוצה לדבר על ענף ההייטק- - -     

אמיר כרמלי: עזוב הגדרות למעלה, קח את הפאוור פוינט תביא לי אותו לקרקע מה שנקרא

אמיר כרמלי:  מה בדיוק מדינת ישראל משקיעה בשנה, חמש שנים קדימה?      

רועי לבנון: א', אתה מוזמן לעשות את הדיון הזה עם הגורמים הרלוונטיים, אני מרגיש קצת מהטון של הדברים איזשהו טון תקיף שלא ברור לי למה

אמיר כרמלי: לא תקיף, בכלל לא

רועי לבנון: אוקיי, אז יכול שזה הפרשנות שלי

רועי לבנון:  אני אומר, מדינת ישראל משקיעה המון בדברים שמובילים לשילוב של אוכלוסיות בתעסוקה במגוון דרכים, בסדר? עכשיו השאלה מה אנחנו נמדוד ומה לא

רועי לבנון:  אם אתה רוצה לדבר על תוכניות לשילוב, יש יעדים מאוד מאוד ברורים

נעמה לזימי: לא, לא, רגע

נעמה לזימי:  הוא בסך שאל שאלה מספרית

רועי לבנון: אני רוצה רגע לענות לך, אני רגע רוצה לענות תשובה אינטליגנטית לדבר הזה

רועי לבנון:  אם נספור מה מדינת ישראל משקיעה, אז אני אשאל האם אנחנו סופרים את כל ההשקעה באקדמיה לצורך העניין

רועי לבנון:  כל מערכת ההשכלה הגבוהה, כל סטודנט למדעי המחשב לצורך העניין מתוקצב

רועי לבנון:  אז אני רגע אומר, אפשר לעשות איזשהו חישוב כזה

נעמה לזימי: לא רועי, אם אתה רוצה לדבר על האקדמיה אני אשמח - - - החלטת ממשלה להקים אוניברסיטה שפגה לה, שהיא לא עברה כאן לממשלה הזו

נעמה לזימי:  בוא נדבר על זה שיוקר המחייה לסטודנטים, גם על זה היה דיון נקודתי פה, הוא באמת לא מאפשר היום וגורר אותם להלוואות בלתי אפשריות, שלא נדבר על מדעי המחשב שזה לא בדיוק חוג שאפשר לנהל בו גם אורח חיים של שתי עבודות או שלוש עבודות, כמו כל הסטודנטים הרגילים בישראל במדעי הרוח והחברה

נעמה לזימי:  אז אם אתה רוצה לדבר גם על ההשכלה הגבוהה, יש לי הרבה מה להגיד

נעמה לזימי:       אבל הוא שאל שאלה ספציפית

נעמה לזימי:  הוא שאל, האם אנחנו עומדים ביעדי העסקה

נעמה לזימי:  אין לך מספרים, אבל מה העמידה ביעדים?      

רועי לבנון: יש יעדים

נעמה לזימי: אוקיי, בבקשה אני אשמח

רועי לבנון: אז אני יכול לפתוח את זה רגע מולי כדי לדייק בדברים אם תרצו, אבל נקבעו יעדים לשנת 2035 קדימה, ועד אז - - - סיימה את הפעולה שנה שעברה

רועי לבנון:  למעשה ההגדרה הייתה להגיע ל-15% מענף ההייטק

רועי לבנון:  אחד מעשרה שכירים מועסקים בענף ההייטק נכון להיום, בסדר? עשרה אחוז מועסקים בהייטק

רועי לבנון:  הוועדה דנה ברצון להגדיל את ענף ההייטק, זה היה הקו המנחה שלה

רועי לבנון:  אבל בתוך העבודה היא החליטה על שינוי מאוד מאוד מהותי, ללהסתכל גם על עובדים במשרות טכנולוגיות בשאר המשק

רועי לבנון:  כלומר, גם העובדים הטכנולוגיים בחברות בנקים, ביטוח וכיו"ב

רועי לבנון:  בהתאם, אם נסתכל על 15% נעמוד ביעד

רועי לבנון:  אז היום 16% מהעובדים במדינת ישראל מועסקים או בענף ההייטק או במשרות טק

רועי לבנון:  הוועדה הגדירה יעדים לצמיחה של הדבר הזה, ובאופן ספציפי לכל אחת מהאוכלוסיות

רועי לבנון:  אבל היא הסתכלה על זה עכשיו, הוועדה סיימה את עבודתה בשנה שעברה, והיא הציבה יעדים

רועי לבנון:       זאת שאלה טובה אם היא תצליח לעמוד בהם

רועי לבנון:  כמובן שהיישום הזה תלוי גם בהרבה גורמים חיצוניים

רועי לבנון:  אנחנו מדברים פה על שוק חופשי, ושאלה מאוד טובה מה יקרה להשקעות בהייטק שישפיעו על פוטנציאל של מימוש כזה

נעמה לזימי: והאם אתם כבר חווים את גל הפיטורים ומרגישים אותו?      

רועי לבנון: לא הייתי אומר גל הפיטורים, הייתי אומר האטה בצמיחה

רועי לבנון:  פרסמנו בדיוק דוח של אגף מחקר אצלנו, הראה נתונים ראשונים שרואים כבר על מצב של האטה משמעותית מאוד בגיוסים

רועי לבנון:  אנחנו עדיין לא רואים תופעה ענקית של קיטון בענף ההייטק, אבל מקווה שזה לא יקרה, ואנחנו רואים את זה גם בשטח בתוכניות שלנו, בטח לשילוב אוכלוסיות חרדים, ערבים, יוצאי אתיופיה וכו', שיש אתגרים גדולים יותר

נעמה לזימי: עכשיו לי יש שאלה ממוקדת אליך בנושא ספציפי שגם בו עסקנו פה, שזה גם משימה בסוף של משרד העבודה

נעמה לזימי:  השקעה בתעסוקה של אנרגיות מתחדשות, שזה כמובן מתכתב עם ענף ההייטק, והאם יש מיקוד יעדים במשרות ירוקות, שזה גם מתכתב עם טק כמובן ועם משרות טכנולוגיות, אבל בוא תן לנו ככה פירוש שנבין

רועי לבנון: אז אני רגע אגיד

רועי לבנון:  יש ועדה, נראה לי שיש אפילו ועדה שמתוכללת ע"י המכון הישראל לדמוקרטיה אם אני לא טועה בנושא הזה, רשות החדשנות פועלת בו

נעמה לזימי: המכון הישראלי לדמוקרטיה? ואוו

נעמה לזימי:  הממשלה יודעת?      

רועי לבנון: אני לא אחד מהגורמים שמתכללים את העבודה, אפשר לבדוק לגבי התוכניות

רועי לבנון:  אני לא מכיר פעילות מאוד מאוד רחבה, אני מכיר את הנושא

נעמה לזימי: אז סלעית יכולה להגיב אני מבינה

נעמה לזימי:  תודה

אמיר כרמלי: יש לי עוד שאלונת קטנה

נעמה לזימי: רגע, ואז סלעית תתייחסי לעניין, כן

אמיר כרמלי: מה ההתייחסות שלכם לפריפריה ואיך אתם מצמיחים את הפריפריה, את ההייטק? ולא רק בתל אביב/גדרה/חדרה, זה שאלה אחת

אמיר כרמלי:  ושתיים, מה התקציבים שאתם אמורים לעשות? אני רק מזכיר שבשנת 2001 שהמיתון בהייטק, ואנחנו במיתון בהייטק בעולם ובטח בארץ לאור המצב

אמיר כרמלי:  מדינת ישראל נתנה מענקים לחברות הייטק, פשוט עזרה ליזמים לגייס עובדים ואני לא זוכר את המספרים, זה היה אלפי שקלים להד קאונט שהגיע למשרה

אמיר כרמלי:  האם זה משהו שמדינת ישראל לקחה את זה בחשבון?      

רועי לבנון: אז דבר ראשון, זה רועי ולא אמיר

רועי לבנון:  דבר שני, לגבי הפריפריה יש בהחלט מדיניות שמנסה לעודד את זה

רועי לבנון:  אם תסתכל על ההמלצות של הוועדה שהפניתי וכדאי להעמיק שם, אז יש גם המלצות

רועי לבנון:  אם כי צריך להגיד שהרבה מהמוקד בנושא מדיניות התעסוקה, מתמקדת באוכלוסיות בתת ייצוג, ויש דגש משמעותי יותר שניתן לאוכלוסייה החרדית והערבית שכמובן חברה ערבית מצויה בפריפריה

רועי לבנון:  אז יש יעדים בנושא הזה, אפשר להעמיק, אבל הנושא שם הוא קצת יותר מורכב כיוון שהכותרת פריפריה כוללת בתוכה מגוון של אוכלוסיות, וצריך לעשות שם הפרדה

רועי לבנון:  אבל יש מדיניות ויש תוכניות

רועי לבנון:  כגורם מבצע אני אשמח מאוד שיהיו תקציבים רבים יותר

רועי לבנון:  קיימים תקציבים, צריך לעשות את הפילוח המדויק

רועי לבנון:  אבל בתור הדבר הזה נכנסת גם שאלה מה אתה בדיוק כולל

רועי לבנון:  כי התייחסת לסבסוד שכר, יש מסלולים דרך משרד הכלכלה, אני רגע אסביר

רועי לבנון:  אני לא מייצג את כל ממשלת ישראל, אלא את משרד העבודה כאן, אבל יש פעילות של משרד הכלכלה במסגרת רשות ההשקעות, מסלולי שכר שעושים סבסוד, ייתכן ולכך התכוונת

רועי לבנון:  אז זה היה הסבסוד, אני חושב שעכשיו יצא מקצה נוסף של מסלול 4

רועי לבנון: 18, 4

רועי לבנון: 17, אבל צריך לבדוק מול משרד הכלכלה

רועי לבנון:       לגבי הפריפריה בהכללה, יש פעילות של רשות החדשנות להצמחת ההייטק בפריפריה

רועי לבנון:  כמובן שזה סובל מבעיה של ביצה ותרנגולת הרבה פעמים, כלומר שמדברים על הצורך בעובדים מצד אחד, אבל יש גם בעיה של תעסוקה

רועי לבנון:  צריך לפתוח חברות וצריך עובדים, זה מין לופ כזה שצריך לפתור אותו מבחינת המדיניות

נעמה לזימי: תודה רבה

נעמה לזימי:  לפני שסלעית תגיב, אני רוצה שנוסיף שאלה לפרוטוקול

נעמה לזימי:  האם יש אינטראקציה משותפת ועבודה שככה תוחמת את הכל יחד, עם משרד העבודה, הכלכלה, ורשות החדשנות? שווה לשאול את זה לשאול כמענה רשמי

נעמה לזימי:  לא פעם המשרדים עובדים לבד וזה חבל

סלעית לב: אז הנה אני אענה

סלעית לב:  אז ככה, אני חושבת שגם באמת העלו פה כמה סוגיות

סלעית לב:  סוגייה אחת, זה הנושא של, יש לנו ממש תחום הון אנושי ברשות שמטפל כל פעם בצרכים משתנים של המשק

סלעית לב:  לא כל שנה הצורך הוא זהה

סלעית לב:  יש שנים שבהם נדרשנו להכשיר המון המון עובדים להייטק, אז זה היה קול קורא, שכל המטרה שלו היה להכשיר המון עובדים להייטק באמצעות תוכניות מגוונות

סלעית לב:  תמיד בתוכניות שלנו נותנים דגש לאוכלוסיות בתת ייצוג, שככה אנחנו מתייחסים לתוכניות

סלעית לב:       השנה, אם אנחנו נסתכל, כשאנחנו באמת רואים המון מפוטרים, המטרה היא באמת לבוא ולקחת את אותן טכנולוגיות

סלעית לב:  גם הנושא של קריית שמונה והחוסר בהון אנושי עם ידע מאוד מקצועי וספציפי, באזורים שלפעמים הם אזורי פריפריה אבל לא רק

סלעית לב:  הנושא של הון אנושי מיומן הוא נדרש בכל מיני תחומים, כמו שאת מדברת גם עם הנושא של אקלים

נעמה לזימי: החלטת ממשלה על פינוי מפרץ חיפה, אנחנו יודעים פינוי המזהמים, אבל המטרה היא הסבת התעשייה לתעשייה של אנרגיות מתחדשות

נעמה לזימי:  עכשיו איפה, האם יש כאן הכנת הקרקע?      

סלעית לב: כן

סלעית לב:  אז עשינו בעצם קול קורא שנסגר, לדעתי מחר הוועדה אפילו בוחרת מספר גופים שיעשו הכשרות, כשבעצם המיקוד הוא טכנולוגיות מאוד ספציפיות מתקדמות, על מנת לקחת, אנחנו לא מדברים על מי שסיים אתמול תואר ראשון, אלא באמת בוגרים של תארים מתקדמים, ולהכשיר אותם לצרכים של המשק בטכנולוגיות המתקדמות, וזה מגוון

סלעית לב:  זה יכול להיות - - - יכול להיות טכנולוגיות אקלים, זה מאוד מגוון

סלעית לב:  אז זה לגבי שאלה אחת שבעצם נשאלה

סלעית לב:       שאלה נוספת לגבי שיתוף של כל מיני משרדים ותוכניות, אז זה בא בכמה אופנים

סלעית לב:  אני מחזירה אותנו רגע למרכזי החדשנות שדיברתי, בעצם כל מרכז כזה, התקציב שלו הוא 10 מיליון שקלים לעידוד יזמות, ובכל אחד מהמרכזים אנחנו מאפשרים מיליון שקל בעצם לעידוד תעסוקה בהייטק בכל אחד מהמרכזים

סלעית לב:  בן אדם שהוא מוקצה כל כולו לפעילות הזאתי בפריפריה בכל שנה, למשך חמש שנים, כשהמטרה היא לעודד השמה להייטק על כל גווניה

סלעית לב:  זה עוד איזושהי פעולה אחת

רחל מייט: יש לכם מרכז כזה לנשים חרדיות?      

סלעית לב: אז אנחנו עושים כרגע עבודה ספציפית בנוגע לטיפול בנשים חרדיות, ובכלל לנשים דרך אגב, זה לאו דווקא, אבל גם ספציפית לנשים חרדיות

נעמה לזימי: אפרופו נגיד תכלול, פה משרד העבודה יכול לעשות את הפיקוח על זה שכשמייצרים משרות שמעודדות נשים חרדיות לכניסה לשוק ההייטק, הן לא יקבלו שני שליש מהשכר, או פחות

נעמה לזימי:  אלו מגמות שהן, אנחנו מכירים אותן, אז לכן הסיפור הזה שהוא משלב עבודה משותפת, יכול לייצר גם שוויון הזדמנויות גם בשכר

סלעית לב: אז רשות החדשנות לא יוצקת תוכניות הכשרה לבד, זה תמיד עם זרוע העבודה או עם עוד איזשהם גופים, אבל לא רק

סלעית לב:  זאת אומרת, אם יש עכשיו החלטת ממשלה שאנחנו עובדים עליה, אז אנחנו עובדים יחד עם משרד נגב גליל, ויחד עם משרד הכלכלה

סלעית לב:  גם בנוגע ל– אפרופו הבאת חברות לעבודה בפריפריה על מנת לייצר המון מקומות תעסוקה באזורים שבהחלט זה נדרש, כי מתוך אותם עובדי הייטק בסוף ייצאו אותם יזמויות

סלעית לב:  אז המטרה היא גם להביא חברות, וגם באמת לעשות הכשרה באותם אזורים לכוח אדם, שאוקיי תקום חברת סטארט-אפ ומי יעבוד בה, או חברות גדולות

סלעית לב:  אז יש גם וגם

סלעית לב:  אנחנו תמיד עובדים עם משרדים אחרים בתוכניות, בטח של הון אנושי, ואף פעם לא לבד, אבל הן נכנסות גם בהחלטות הממשלה שאנחנו עובדים עליהן

נעמה לזימי: תודה רבה

רחל מייט: אני אשמח להוסיף משהו בנושא הזה של נשים חרדיות

רחל מייט:  שמי רחל מייט, אני יזמת הייטק חרדית

רחל מייט:  בגלל שאין לנו כמעט תמיכה, זאת אומרת אין לנו תמיכה ממשלתית בכלל

רחל מייט:  התאגדנו למעלה מ-100 יזמיות הייטק חרדיות לעמותה שנקראת נרה, והיום אני מייצגת את העמותה הזו

רחל מייט:  אנחנו נמצאות במקום שיש הרבה מאוד שפע למדינה להציע ליזמי הייטק, ואנחנו לא נהנות ממנו

נעמה לזימי: איפה את רואה את החסמים?      

רחל מייט: איפה אני רואה את החסמים? אין ממש נגישות, לא בפרסום, לא בידע, אנחנו צריכות לחפור בשביל להגיע לידע הזה והרבה פעמים באיחור

רחל מייט:  בואי, הדברים הכי פשוטים שכל בוגר יחידה טכנולוגית מקבל אותם, אם זה קודים לאמזון או לגוגל או דברים כאלה, אנחנו לא מקבלים בכלל

רחל מייט:  כל דבר שאנחנו צריכות לקבל, למשל פרקטיקום

רחל מייט:  אני קלטתי שבוע שעבר חמישה גברים לפרקטיקום דרך תוכנית כיוון, שהיא פועלת במגזר החרדי

רחל מייט:  אגב התעסוקה החרדית בהייטק היא מאוד מאוד גבוהה, והמדינה משקיעה מאוד מאוד הרבה

רחל מייט:  אני מדברת על יזמות, לא על תעסוקה

רחל מייט:  תעסוקה חרדית 83% מהנשים החרדיות עובדות, ואני חושבת שמתוכן 40% בהייטק

רחל מייט:  כל שנה 1000 הייטקיסטיות יוצאות לשוק

נעמה לזימי: רגע, את אומרת שהמדינה היא כן משקיעה בהסבה לתעסוקה, אבל לא משקיעה ביזמות?      

רחל מייט: בדיוק

רחל מייט:  לא, בתעסוקה היא מאוד משקיעה גם בנשים וגם בגברים, אבל קודם כל המשכורות של חרדים הן מאוד נמוכות ביחס למשכורות - - -      

נעמה לזימי: והטענות לא פעם שזה התאמה של המרחב

נעמה לזימי:  אנחנו יודעים שזה עלויות זניחות ואין שום סיבה לשלם שכר כל כך נמוך ככה

נעמה לזימי:  חוזים של כתף אל כתף שהם בפער מאוד מאוד גדול נמוך יותר, ואלה חסמים שגם צריך לטפל בהם, ואני חושבת שפה למשרד העבודה יכול להיות הרבה מה לעשות

רחל מייט: אז כן, עוזרים להם לצאת לשוק העבודה, אבל לא להשתכר משכורת שאפשרי לחיות איתה היום, במיוחד שהרבה מאיתנו הן מפרנסות יחידות

רחל מייט:  אז עם כל הנטל ומשפחות ברוכות ילדים, אז כאילו תחשבי שאישה עובדת משרה מלאה ובסופו של דבר - - -      

נעמה לזימי: לא, אני רוצה דווקא לדבר לא רק על הפן החברתי, אלא על הפן הכלכלי

נעמה לזימי:  התוצאות אומרות שהתפוקות והפריון כן מצדיקות שכר הגון

נעמה לזימי:  זאת אומרת רגע אני רוצה לדבר על זה גם במובן של תוצרים, בסוף אנחנו כן מדברים על יעילות כלכלית, ויש סיבה שחברות רוצות לגייס נשים חרדיות אליהן

נעמה לזימי:  הם כן מרוצים מהעבודה, אני עוקבת אחרי הכתבות בנושא ומרבית התחקירים

נעמה לזימי:  אז לא מצדיק, נגיד אם יש התאמה של מרחב מסוים כזה או אחר, להצדיק שכר שלחלוטין נמוך יותר, כשהפריון גבוה והתפוקות מצדיקות את עצמן לחלוטין

נעמה לזימי:  חשוב להגיד את זה

רחל מייט: נכון

רחל מייט:  אני חושבת שהחברות יותר ויותר יודעות לעשות היום את המרחבים האלה

רחל מייט:  קיימים שלושה גופים שנתמכים ע"י הממשלה היום, שזה תמך, קמא-טק וכיוון, שממש עושים השמה בחברות הכי גדולות במשק

רחל מייט:  הנשים החרדיות יושבות היום בחברות הייטק הכי גדולות במשק, והשכר שלהן, כמו שאת אומרת כתף אל כתף עם החברה שלהן שעובדת תחת אותו טייטל, הוא שונה

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  אני רוצה רגע באמת בהמשך לדברייך, לתת לד"ר בני צרפתי מנהל תחום בכיר, כלכלה ותעסוקה, משרד לשווין החברתי, אם תוכל ככה להתייחס למובן הזה של באמת שילוב החברה החרדית ביזמות

נעמה לזימי:  האם יש כלים שאתם מנסים לעודד את המשרדים האחרים, לא רק להסתכל על החברה החרדית כעל כוח עבודה, אלא גם על חברה שיכולה להיות יזמית ויצרנית מה שנקרא

בני צרפתי: אוקיי, שלום

בני צרפתי:  החלק של החרדים לא שייך אלינו, זה שייך לרועי אסף, הוא תחת משרד רוה"מ

בני צרפתי:  אני כן יכול לדבר על החלק של החברה הערבית בכלל והבדואית בפרט

בני צרפתי:  אז אני אגיד כמה מילים, איפה הבחור שרצה פה תקציבים? אני גם אתן את זה

בני צרפתי:       ברמת העיקרון מה שאנחנו מנסים לעשות, זה בשיתוף מלא עם פה רועי נמצא, וסלעית, ויתר משרדי הממשלה, זה לנסות להסתכל על התחום הזה של ההייטק מהגיל הכי קטן

בני צרפתי:  זאת אומרת, יש תוכניות של משרד המדע, כמו מדעניות העתיד וכו' וכו', מתקדמים אחרי זה, יש כל מיני קורסים והכשרות בתחום שלפני ההייטק

בני צרפתי:  תוכניות יפות מאוד גם כן בהובלה של משרד העבודה, תוכניות לאקדמאיים שהם לא מוצאים את עצמם אחרי שהם למדו באקדמיה ורוצים להשתלב בתחום ההייטק, יש תוכניות עם הרשות לחדשנות שאנחנו לפני פרסום של קול קורא, כשותף שלנו של משרד העבודה ושל הרשות לחדשנות

בני צרפתי:  זה בגדול

בני צרפתי:  יש כמובן עוד איזשהו מהלך גדול של אקו, כדי לראות איך בכל זאת אפשר להגדיל את מספר המועסקים בתחום ההייטק

בני צרפתי:  זה בגדול

נעמה לזימי: תודה רבה לך

עפר אלבק: אפשר להוסיף משהו? שמי עפר אלבק, אני בעולם ההייטק מ-1990, והסבתי לראשונה אני חושב עשרות אם לא מאות אנשים דרך בדיקות תוכנה שאני פיתחתי את זה

עפר אלבק:  עכשיו, אנחנו גם התחלנו את החרדיות לפני 30 שנה אולי, ואני שומע שהמצב לא משתנה

עפר אלבק:  אני כמעט לא נעזרתי במדינה, כי עדיין גם לא השתנה, כי אף אחד לא יודע איזה תוכנית יש, ואני חושב שבפורום הזה, ישבתי פה שעה, שמעתי לפחות 30 תוכניות

עפר אלבק:  מה הקשר ביניהם? לא יודעים

עפר אלבק:  מה הכסף? לא יודעים

עפר אלבק:  מה התפוקה שיצאה מזה? גם אף אחד לא יודע

עפר אלבק:  אז קודם כל יש לי הצעה ליו"ר הוועדה, אולי תנצלי את הפורום של ההייטק לעזור לך, אולי יש לך כלים אחרים, שמישהו ירכז ויידע מה - - -     

נעמה לזימי: אתה יודע שאנחנו תמיד צוחקים, כל מסקנה שלי תמיד בוועדה זה תעשו בבקשה שולחן עגול, עם כל מי שנמצאים

נעמה לזימי:  אז כאילו הקדמת אותי ואתה צודק

נעמה לזימי:  זאת ועדת השולחנות העגולים

עפר אלבק: לא, הוועדה צריכה לאסוף מספרים ולדעת כל חודש, כל רבעון, כמה השקיעו ומה קיבלו לעומת התוכנית

עפר אלבק:  זאת אומרת, זה א', ב'

נעמה לזימי: אני יכולה להגיד לך שבחלק מהדיונים עם כל מיני נושאים אחרים זה ממש עבד טוב, וזאת הדרך הכי בטוחה לא לעשות טעויות ולא לפספס

עפר אלבק: נכון, טוב זה כל איש עסקים יודע

נעמה לזימי: נכון

עפר אלבק: הדבר השני שעלה פה, זה החלק שהמדינה הולכת לקראת מיתון

עפר אלבק:  אז בסינגפור כשהיה מיתון בשנת 2000, אז הם השקיעו 200 מיליון דולר בשביל לעשות תשתיות

עפר אלבק:  אז אני חושב שאם היום יש מיתון בעולם ההייטק, אז אולי יציעו למדינה שהיום יפתחו את הפרויקטים שמתכננים ב-20 שנה הבאות, לעשות אותם עכשיו שיהיה יותר תעסוקה לאנשי ההייטק שיהפכו ל-IT ויעזרו לעשות אותם

עפר אלבק:  וגם לאותן חרדיות שיהיה להן יותר עבודה, והיזמויות שהן עושות שאני בטוח שהן הרבה יותר קשורות במצב הנוכחי של הפוליטיקה, לפרויקטים הממשלתיים, מה שאנשים חילוניים כמוני היו מאוד רחוקים עכשיו

עפר אלבק:  וסליחה על המצב הפוליטי שיש, אבל יש לכם הרבה יותר כוח היום, תנצלו את זה

נעמה לזימי: אני לא בטוחה שלנשים חרדיות ולא מיוצגות בכנסת - - -      

עפר אלבק: אבל יש להם בעלים, יש שם בנים

נעמה לזימי: כנראה שאני מסתכלת על הצרכים של נשים כאישה יותר נכון, ממה שבדיוק עושים כנס על הדרה מגדרית ועל פירוק רשות למעמד האישה

נעמה לזימי:  כנראה שהם לא יהיו הישועה לנשים בישראל, ולנשים חרדיות בפרט

נעמה לזימי:  אם כבר זה דיכוי על דיכוי, ולא סתם הן עומדות ומתאגדות בפני עצמן, כי הן מבינות שאם הן לא ידאגו לעצמן, לא ידאגו להן

רחל מייט: זה לא רק שאנחנו מתאגדות, את עצרת אותי קודם באמצע משפט, זה לא רק שאנחנו מתאגדות, אנחנו עושות שותפויות עם ערביות, והסטארט-אפים שהם 50-50, הם הכי מצליחים

רחל מייט:  אז את מבינה שאישה חרדית צריכה לשים את הסטארט-אפ שלה באזור לוד, שיהיה לה נקודת ממשק משרד לחרדית וערבית ואז היא מצליחה לגייס יותר, אז מסתכלים עליה יותר

רחל מייט:  אז מבינה לאיפה הגענו?      מעבר לזה שאנחנו כמובן כולנו פותחות פרופיל בלינקדין ומקדמות אותו, ואז יושבים שמה כל מיני גופים כמו נוצ'י, גופים אמריקאיים אקסלרטורים, והם אומרים בואי, בואי לפה, אנחנו נעשה איתך כמה סשנים, תקשיבי הסטרט-אפ שלך מדבר אלינו

רחל מייט:  בואי נלמד אותך, פתחת כבר חברה? נלמד אותך איך את עושה הפיכת שרוול, בואי תעשה פה

רחל מייט:  ואני כאזרחית ישראלית ואמריקאית, רוצה להשאיר את הסטרט-אפ שלי פה, כי אני אומרת, אתם כל היום צועקים עלינו "חוסר שוויון בנטל, חוסר שוויון בנטל"

רחל מייט:  הנה בא ההייטק ונותן לנו הזדמנות בערכים שלנו לשאת בנטל

רחל מייט:  אז אנחנו רוצים להישאר כאן

נעמה לזימי: תשמעי, מי שמונעת שוויון בנטל זאת הממשלה הזו, שגם מרחיקה אתכם עוד יותר מהיעד הנכסף

נעמה לזימי:  כי היא מרחיקה השקעות, והיא מרחיקה פה את היכולת שלך להתפרנס פה בכבוד ולעשות פה השפעה

נעמה לזימי:  זה לגמרי בסוף, בדיוק רואים את ברית האינטרסים של צמיחה, ושל השקעה, ושל שוויון, ושל חיים משותפים, ומה שאת אמרת זה לגמרי הדבר הזה

נעמה לזימי:  איך שנשים יכולות לעשות את המהפכה הכי גדולה יחד, ואת ממש ריגשת אותי גם שאמרת שאתן משתתפות יחד גם עם הנשים הערביות שבטח גם להן יש את החסמים שלהן, שהם לא קלים בכלל

נעמה לזימי:  לא פעם, חסמים אפילו הכי תשתיתיים של נגישות תחבורתית

רחל מייט: אבל דווקא בהייטק יש להם בדובאי ממש דלת פתוחה ויתרונות

רחל מייט:  ואז כאילו פתאום אנחנו מצליחים להגיע למקומות ממש מדהימים

רחל מייט:  אני אומרת לך, יש לנו סטארט-אפים שאת רואה כשהם 50-50 שהן צומחות הרבה יותר

רחל מייט:  ואני אומרת כאילו, תקשיבו, אתם רוצים שנישא בנטל? אנחנו כאן, אנחנו כוח עבודה טוב, אנחנו אוהבות לעבוד, אנחנו חרוצות מאוד, אנחנו יודעות לתת פייט חבל על הזמן

רחל מייט:  תקשיבו, אנחנו מגדלות בתים, אנחנו לא משתעממות, אנחנו לא משחקות

רחל מייט:  כדאי להשקיע בנו

גל נוימן וקסלר: אפשר להוסיף משהו? יש לכם הזדמנות שיש לכם פה משקיעה, אז נחמד

גל נוימן וקסלר:  היי נעים מאוד, ד"ר גל נוימן וקסלר

גל נוימן וקסלר:  אני רק רוצה להגיד שבהחלט ריגשת

גל נוימן וקסלר:  לצערי הפערים בשכר בין גברים ונשים בהייטק מורגשים גם בקרב הציבור החילוני וגם בקרב הציבור החרדי

גל נוימן וקסלר:  אני יכולה להגיד לך שאני משקיעה בקרן הון סיכון בעולמות של בריאות, ואני מקדישה את מרצי ואת הלב שלי לקדם יזמיות, איזה יזמיות, ואת ממש מוזמנת לדבר איתי אחרי זה ואני אעזור לך בכל מה שאני אוכל, כי אנחנו רוצים שתצליחו כל חבריי פה, משקיעים ויזמים, גברים ונשים, רק רוצים שתפרחו

גל נוימן וקסלר:  אנחנו נהנים מלראות את השותפות הזאת שלכם, ורוצים לראות אתכם מקימות חברות יוניקורן, ועושות אקזיט למדינה הזאת

גל נוימן וקסלר:  אנחנו נשמח

רחל מייט: אני בטוחה שנעשה, אני מגיעה אומנם מתחום בריאותי, אני 30 שנה בעזר מציון מגיל 13, אבל בתחום של גיוס משאבים

רחל מייט:  אמא שלי הייתה חולת סרטן, שלושה חודשים הוספיס בית

רחל מייט:  כל יום נתתי לה נשיקה וכל דפיקה בדלת של הכיתה, הייתי בטוחה שקוראים לי ללוויה

רחל מייט:  זו הייתה תקופה שלא ידעו בכלל איך מתמודדים עם הדבר הזה של הוספיס בית, ובגלל שאמא שלי עברה את הטיפולים בממוריאל במנהטן, כשהיא חזרה לארץ, בית חולים לא רצה לקלוט אותה, והיינו פשוט צריכים להקים בית חולים בבית

רחל מייט:      אמא שלי הייתה יהלומנית, אני מגיעה ממשפחה פילנתרופית שברחה מאירופה ב-39' והקימה פה חלק מהבורסה, וכשאמא שלי שכבה על ערש דווי לא היה מאיפה להביא בלון חמצן, מיטת בי"ח, דברים טריוויאליים בסיסיים, לחפש בדפי זהב איפה קונים אותם

רחל מייט:  ועזר מציון היה גוף בחיתולים שממש עזר לנו למצוא את הדברים, וכשאמא נפטרה פשוט אמרתי לה אם אני אקים מערך הוספיס שילווה בבתים, ובשבעה פשוט לא נתתי לבן אדם לעבור את פתח הדלת בלי שהוא השאיר תרומה לעזר מציון, והתאהבתי בזה, ו-30 שנה גייסתי משאבים, קרוב למיליארד שקלים, מאגר מח עצם הלאומי ועוד הרבה מאוד דברים

רחל מייט:       מה שקרה בסופו של דבר, זה שכל התחום הפילנתרופי הולך ושוקע, התחום של גיוס המונים מאוד מאוד פורח, וכל התחום הפילנטרופי שוקע כי אין לנו כלים

רחל מייט:  מה שאני עושה היום, אני מפתחת כלים לפילנתרופיה

רחל מייט:  ברגע שאני בע"ה אצליח לייצר את הרשת החברתית לפילנתרופיה, ולשנות את השיח בפילנתרופיה ואת הכלים, אני אחזיר את האימפקט הכי גדול למדינה פה

רחל מייט:  כי פילנתרופיה זה המרחב האורבני שלנו

נעמה לזימי: בא לי להגיד לך שתבואי לכנסת

רחל מייט: זה המרחב הבריאותי שלנו, כולו בנוי על פילנתרופיה, ובכל מקום שאני מגיעה למגייסים ומציעה להם את ההצגה של ריממבר, שזה הסטארט-אפ שלי

רחל מייט:  כולם כאילו "ואוו את תצליחי, אבל נחכה שתגיעי לשלב הבא לעזור לך"

רחל מייט:  ואני אומרת כאילו, תנו לי את הכוח כשאני קטנה

רחל מייט:  אני צריכה להילחם לבד

רחל מייט:  תבינו שאקסלרטור לנשים חרדיות לא היה קיים עד לפני חצי שנה

רחל מייט:  אני התחלתי את האקסלרטור לפני שנתיים, הלכתי לאקסלרטור חילוני

רחל מייט:  בקהילה כאילו מבחינתי הייתי צריכה ללכת לשאול רב שאם אני יכולה להשתתף באקסלרטור חילוני, שמונה גברים, שתי נשים, אני ועוד אחת לא חרדית, ובסוף לקחתי את המקום הראשון ששם כולם היו בוגרי 8200

רחל מייט:  אני אומרת יש לנו יכולות, ואני לא היחידה בקבוצה שלנו

רחל מייט:  אנחנו קבוצה של למעלה מ-100 יזמיות, אני לא היחידה

רחל מייט:  יש לנו בנות באמת איכותיות, רק תנו לנו כלים

רחל מייט:  אני באה לפה לוועדה כדי באמת לבקש תנו לנו את הכלים, אנחנו נחזיר את זה ביג טיים, ואנחנו רוצים להחזיר את זה בישראל

רחל מייט:  אנחנו לא רוצים להחזיר את זה בשום מקום אחר, רק כאן

נעמה לזימי: תודה

אהרון פרוכטמן: אני רוצה להוסיף משהו על מה שדיברו פה, על התקציבים

אהרון פרוכטמן:  אהרון פרוכטמן, סמנכ"ל ארגון jbh

אהרון פרוכטמן:  אנחנו קרוב לעשר שנים מתעסקים להכניס גברים חרדים בהייטק

אהרון פרוכטמן:  התחלנו עם כל מיני - - - ואחרי זה עברנו, יש לנו היום הכשרה שאנחנו עובדים ביחד עם מאט, עם משרד העבודה ועוד, הכשרה ותוכנית שעוזרים לגברים החרדים להיכנס למערכת ביטחון, לעבוד במערכת ביטחון בתור מתכנתים

אהרון פרוכטמן:       אני חושב, אחת מהבעיות העיקריות שאנחנו ראינו, אפילו אני אומר גם מוצרים חרדיים, שהם מאוד רוצים לעזור גם לגברים חרדיים, הם יודעים אפילו לעבוד בהייטק

אהרון פרוכטמן:  מאוד קשה להוציא כסף, אפילו השרים עצמם להוציא את זה לעמותות

אהרון פרוכטמן:  אני חושב למה? כי מאוד פשוט, הם רוצים להגדיר 10 אלף שקל, זה הכשרה 10 אלף שקל

אהרון פרוכטמן:  אני בא, גבר חרדי, לא יודע מתמטיקה, לא יודע אנגלית, הוא צריך מלגת קיום, יש לו כ"כ הרבה צרכים

אהרון פרוכטמן:  העלות מול תועלת זה כאילו המדינה לא שווה

אהרון פרוכטמן:  הם צריכים לספור שזה שווה

אהרון פרוכטמן:  גם למה? הם צריכים להגיע ליעדים, הם צריכים כמות מספר אנשים

אהרון פרוכטמן:  אז מאוד קשה, גם משרדי ממשלה רוצים לעזור, אין גוף התקשרות שלבוא ולהביא לי את הכסף, שזה לא תוכנית של 12 אלף שקל, 8000 שקל

אהרון פרוכטמן:  באמת צריך מקצוענות מאוד גדולה להביא כסף מהמדינה, זה מאוד קשה משפטי

אהרון פרוכטמן:  ואני חושב שמדברים על מיזם חברתי, מאוד חשוב אני חושב לתת כלים טכנולוגיים להבין איך אפשר להשקיע במיזם, או בבן אדם, שאני יודע שהתועלת שלו תהיה מאוד גבוהה, בלי רוחבי

אהרון פרוכטמן:  הם מאוד צריכים משהו זה נקרא שוויוני, אז אותה תוכנית לכל האנשים

אהרון פרוכטמן:  אז אם התוכנית 30 אלף שקל לבן אדם חילוני שיש לו רקע מדעי, אז אותו 30 אלף שקל לגבר חרדי שלא יודע מתמטיקה אנגלית

אהרון פרוכטמן:  צריך כלים טכנולוגיים למדוד כמה אני יכול להשקיע

אהרון פרוכטמן:       כי החרדי הזה בן ה-25, או בן 27 שכבר לא במשרד החינוך, אין דרך עכשיו

אהרון פרוכטמן:  אתה רוצה לממן גבר חרדי בן 27, מאוד קשה, לא קל

אהרון פרוכטמן:  או אפילו בן 25, יש רק מכרז אחד

אהרון פרוכטמן:  אני עובד בשיתוף פעולה עם משרדי ממשלה, זה דורש מהם הרבה עבודה, מאוד משפטי, זה מאוד קשה להוציא כסף

אהרון פרוכטמן:  ואני חושב שבתור העמותה שיושבת בצד השני שמנסה להכניס, וההפך כולם בעדי, אם זה החרדים, אם זה חילונים, כן בבית שלי יש חילונים ובבית שלי יש חרדים, מאוד רוצים לתמוך, אבל מאוד קשה להוציא את הכסף

אהרון פרוכטמן:  מאוד קשה

אמיל חביבי: אני רוצה להגיב לדברים, לאו דווקא בהקשר

אמיל חביבי:  אלי חביב, מנהל אגף נוער וצעירים בעיריית עכו

אמיל חביבי:  אני רוצה להתייחס לדברים שאמרת, והם דברים נכונים, הם נכונים מאוד

אמיל חביבי:  לאו דווקא בהקשר של המגזר החרדי, אלא באופן כללי

אמיל חביבי:  כל מה שקשור בהכשרות מקצועיות, המדינה לוקה בחסר ביג טיים

אמיל חביבי:  אם אנחנו יכולים היום לממן לסטודנט כמעט שכר לימוד מלא באמצעות מלגות של מפעל הפיס והרשות המקומית, אוקיי? בכל מה שקשור להעשרות מקצועיות אין לנו יכולת לממן בכלל

אמיל חביבי:  כלומר, אנחנו מדברים על הכשרות שהעלות שלהן היא סביב עלות של לימודים אקדמאיים, שהיכולת שלנו לממן מלגה שם היא אפס

אמיל חביבי:  עכשיו, נוצר מצב כזה שכל מי שרוצה - - -     

נעמה לזימי: אתה עכשיו מדבר על סבסוד הכשרות מקצועיות, לימודי תעודה

אמיל חביבי: עכשיו נמצאת פה מירב, שתתייחס תכף, עשינו איתה יוזמות פרטיות, אוקיי? שלא קשורות לממשלה, תחת הרדאר של הממשלה, באמצעות מגזר שלישי ובאמצעות גופים אחרים

אמיל חביבי:  זה לא אמור להיות ככה

נעמה לזימי: רגע, אני אתן לך להתייחס, בבקשה

מירב מצגר משה: אז אני מירב מצגר משה מתנועת אור, מנהלת מיזם מדינה למופת, בתנועת נוער זה מקדם את החזון ישראל שבבסיסו הפיכת הנגב והגליל למרכזים עצמאיים ומשגשגים

מירב מצגר משה:  חזון תפיסה אזורית של ערי הפיתוח, להפוך את ערי הפיתוח לערים שוות, דרך שכונות קהילתיות ופיתוח מנועי צמיחה משמעותיים להבאת חברות ויצירת משרות איכות וכלכלה בנגב ובגליל

מירב מצגר משה:  מה שאלי חביב כאן דיבר זה חלק מהפעילות שאנחנו עושים בעכו כעיר בפריפריה

מירב מצגר משה:  מדינה למופת זו דוגמה שמאחדת כאן את כל הרעיונות שעלו, זו תוכנית שמחברת בין ההייטק, וחברות ההייטק וטכנולוגיה, לבין אתגרים לאומיים

מירב מצגר משה:  הנושא שעכשיו התוכנית מתמקדת בו, זה חוסן קהילתי ונפשי

מירב מצגר משה:      בעצם אנחנו בתהליך מתודולוגי, באים ומזהים תמונת מצב קיים, תמונת עתיד רצוי, מה הפערים

מירב מצגר משה:  מביאים סטארט-אפים שנותנים פתרונות לפערים האלה, וחלק מהסטארט-אפים שלנו אחד מהם הוא יוזמה שעובדת אצל אלי, שמשלבת יזמת יהודייה ויזמת ערבייה, ויש גם את הוביז, ויש לנו ארבע יוזמות עכשיו שאנחנו מקדמים, שהן יוזמות חברתיות

מירב מצגר משה:  רוצות מאוד להשקיע במדינה

מירב מצגר משה:  אני חושבת שיש חשיבות שלא רק נפתח ונצמיח את הטכנולוגיות, אלא גם נדע להטמיע אותם בארץ

מירב מצגר משה:  זה יכול להוות רול מודלינג מצוין לצעירים, הצעירים יוכלו להתנסות בזה, להתחיל להבין חדשנות, זה ישנה את המיינדסט טיפה של הרשויות ושל המנגנונים, איך מטמיעים חדשנות, איך חושבים חדשנות, איך תופסים חדשנות

מירב מצגר משה:      אז אני חושבת שזה מאוד מאוד יכול לעזור, וכן אנחנו עובדים בשיתופי פעולה עם הרבה מאוד גורמים

מירב מצגר משה:  גם עם רשויות, גם עם אשכולות, גם עם הרשויות הממשלתיות, ואני קוראת לייצר עוד שיתופי פעולה וזה עלה פה בשולחן

מירב מצגר משה:  יש הרבה מאוד גורמים שעושים, בואו נחבר, נתחבר, נדע להביא את המימון, נדע להביא לזה את הליווי, ונגרום לדברים לקרות

נעמה לזימי: תודה רבה לך, תודה גם שהגעתם

נעמה לזימי:  אני עוברת למחאת ההייטק

נעמה לזימי:  ד"ר גל נוימן וקסלר את גם רשומה לי ראשונה, ניתן לכם ככה לעבור ברצף, בסדר? רק תציגו את עצמכם ככה כמו שצריך לפרוטוקול

נעמה לזימי:  תודה

גל נוימן וקסלר: בסדר גמור, ד"ר גל נוימן וקסלר, משקיעה כמו שאמרתי קודם בהון סיכון

גל נוימן וקסלר:  אז אנחנו רוצים להגיד כמה מילים בשם מחאת ההייטק היום, אנחנו ברגעים קריטיים, קריטיים ממש

גל נוימן וקסלר:  תעשיית ההייטק הישראלית היא מפעל הציונות בשנות ה-2000, ואתם מחריבים את המפעל הציוני של כולנו

גל נוימן וקסלר:       אני ד"ר גל נוימן וקסלר, שותפה בקרן הון סיכון, אמריקאית ישראלית בעולם הבריאות הדיגיטלית, חוקרת ופסיכולוגית

גל נוימן וקסלר:  בעברי טיפלתי בילדים שסובלים מטראומה בעוטף עזה

גל נוימן וקסלר:  היום אני עובדת עם פורט פוליו של עשרות חברות צעירות בארץ ובארה"ב, ואחד הדברים שאני הכי אוהבת לעשות זה לקדם יזמיות כמוך ולקדם את חומריות האישה, כי אני חושבת שזה נורא נורא חשוב שננצל חצי מהאוכלוסייה, ונעבור ממצב של ילדות טובות למנכ"ליות שמכסחות

גל נוימן וקסלר:  אני נשואה לרופא שהפך ליזם, הייתי יזמת ואני מגדלת שני ילדים מתוקים, עמית ופלג

גל נוימן וקסלר:       אני נלחמת כבר חצי שנה, כי יצרתם פה אי וודאות וכאוס, וכדי לבנות סטארט-אפ צריך תחושה של מינימום יציבות וחדוות יצירה וחדשנות, כדי להתמודד עם המכשולים שבדרך

גל נוימן וקסלר:  תאמינו לי, יש הרבה, הרוב לא מצליחים

גל נוימן וקסלר:  פגעתם באופן נואש ביזמות בארץ

גל נוימן וקסלר:  כמות החברות שנרשמו בישראל ירדה ב-80%, שלא לדבר על הגרנטים שקיצצתם

גל נוימן וקסלר:  אני נלחמת כי אתם ממש מבריחים משקיעים זרים שצריכים מערכת משפט עצמאית, כי זה היסודות של משקיעים, זה כל כך אלמנטרי, במיוחד כשאתה משקיע בשוק שהוא לא השוק בית שלך

גל נוימן וקסלר:  עולם הייטק מדגיש כיוון והכלה, שעל זה אנחנו מדברים היום נעמה

גל נוימן וקסלר:  אני נלחמת כדי שהבת שלי, עמית, תוכל לעשות מה שהיא רוצה, ולקבל את כל ההזדמנויות, כמו שאני קיבלתי, כמו שאמא שלי מיכל לימדה אותי, והשמיים יהיו הגבול

גל נוימן וקסלר:  אבל באמת, אני נלחמת בשביל הבנות שלכם גם

יאיר שוהם: אני יאיר שוהם, לאחרונה חגגתי 70 וגמלאי בין היתר

יאיר שוהם:  יזמתי, הקמתי, ניהלתי והשקעתי בעשרות מיזמים וחברות בישראל ובעולם

יאיר שוהם:  בשנות ניהולי אינטל קפיטל השקיעה בחברות ישראליות למעלה מ-100 מיליון דולר כל שנה, ועכשיו - - - חברות ישראליות, בסכום מצרפי של למעלה מ-3 מיליארד דולר

יאיר שוהם:  כמובן זה ההשלכות המיסויות למדינת ישראל ברורות לכולם כאן

יאיר שוהם:       אני מביא לכם את המסר של אנשי עסקים מכל העולם, ומארה"ב בפרט, שההפיכה המשפטית, חברתית, כלכלית, אותה אתם חפצים להגשים, בראשה הביטול הוא אפילו צמצום עילת הסבירות, יגרמו לנזק בלתי הפיך להייטק הישראלי, וכתוצאה מכך לכלל הכלכלה הישראלית

יאיר שוהם:  בשם אבות ההייטק הישראלי, שכבר אינם מסוגלים להתייצב לפניכם, אני מתריע בפניכם

יאיר שוהם:  דרככם מוליכה לחורבן ההייטק והכלכלה הישראלית

יאיר שוהם:  אני כאן אישית נלחם עבור בת זוגי, מיילדת, שעלתה ארצה מציונות נטו מארה"ב, וייבאה לארץ סטנדרטים חדשים במיילדות, בטיפול בנשים יולדות, ונלחם עבור ארבעת ילדיי, שכולם עובדים בתחום ההייטק, וששת נכדיי, בינתיים

יאיר שוהם:       אני מעורב בעולם ההייטק מתחילת שנות ה-90, מהדור של ענקי היזמות הישראלית

יאיר שוהם:  כגון: עוזיה גליל, דן טולקובסקי, אהרון דוברת, אפי ארזי, בני לנדה, דב פרומן וזוהר זיספל

יאיר שוהם:  יזמים ואנשי חזון, שפועלם האדיר לא היה מתממש בלי מערכות משפט מוכרות ומכובדות בכל העולם, ולולא העשייה שלהם, לא היו קמות בארץ חברות כצ'ק פוינט, מוביליי, אמ סיסטם ומלנוקס, זה רק רשימה קצרה מאוד

יאיר שוהם:  אני מבקש מכם, אל תשלחו יד במעשים המפוארים של מקימי ההייטק ושל ממשיכי דרכם

יאיר שוהם:  תתגאו בהם, פארו אותם, תטפחו אותם

יאיר שוהם:  ככה תיזכרו בתולדות האומה כמחוקקים שאהבו את ארצם

נעמה לזימי: תודה

אורי אריאל: אני עו"ד אורלי הראל, יזמת ומנכ"לית של חברת סטארט-אפ המתמחה בבינה מלאכותית בתחום הבריאות, זוכת פרס נשים מובילות טכנולוגיות של ארגון השכר האירופאי, ושגרירה גאה של מכון הייצוא הישראלי

אורי אריאל:  אני נלחמת כבר חצי שנה במהפכה המשפטית, כי זה לא סביר שישראל מאבדת יום-יום את מעמדה המוביל בעולם, בתחום טכנולוגיות הבריאות והבינה המלאכותית

אורי אריאל:  טכנולוגיות שמשפרות את אורחות החיים, ומצילות חיים בכל הארץ, אבל בייחוד בפריפריה

אורי אריאל:  זה לא סביר שיזמים ויזמיות, מקימים חברות מחוץ לגבולות ישראל בגלל החלטות לא סבירות של הממשלה

אורי אריאל:  זה לא סביר שיזמים ויזמיות, ממציאים וממציאות, עוזבים את המדינה למרות שהם אוהבים אותה, כי פוגעים במטה לחמם

אורי אריאל:  וזה הכי לא סביר, שאני לראשונה בחיי חוששת לעתיד של הילדים שלי בארץ ישראל

אמנון שרף: שלום

אמנון שרף:  אני רב סרן במיל' אמנון שרף, יזם, משקיע, ומנכ"ל חברת סטארט-אפ בתחום הוידאו

אמנון שרף:  אני נלחם עם החברים פה לידי ואחרים כבר חצי שנה, לשמור על ההייטק שבנינו בארץ

אמנון שרף:  כי בלי דמוקרטיה אין הייטק, ובלי הייטק ישראל תהפוך תוך זמן קצר למדינת עולם שלישי, ולפני דקה יש מאמר בדה מרקר – 50% מחברות ההייטק הישראליות מדווחת על צמצום בכוח האדם, לפני דקה

אמנון שרף:  אם המדינה תהפוך להיות מדינת עולם שלישי, מערכת הבריאות תקרוס, אנחנו ניסע בכבישים שבורים, ואני חושש שהילדים שלי ויש לי חמישה, יהיו עלולים להחליט לעבור לחו"ל, כי ישראל תחדל להיות כבר סטארט-אפ ניישן בה הם יוכלו למצוא את עתידם

דורית סוקולוב: שלום, אני דורית סוקולוב, משקיעה ויזמת בתחום הבריאות, כולל גם בריאות נשים

דורית סוקולוב:  חברת דירקטוריון בחברה ממשלתית, ומקימה של ארגון שמטרתו לקדם מנהלות למשרות ניהול בכירות

דורית סוקולוב:  אני נלחמת, כי ממשלה שפוטרת את עצמה מחובת הסבירות והנאמנות כלפי העם, סביר שיש בכוונתה לבצע מעשים בלתי סבירים באופן קיצוני, והראשונות להיפגע הן הנשים

דורית סוקולוב:  אני חרדה למעמד האישה בישראל, ומודאגת כי בחצי השנה האחרונה הלכנו אחורה בכל פרמטר

דורית סוקולוב:  מהעלייה במקרי אלימות נגד אנשים, דרך אי מינוי מנכ"ליות במשרדי ממשלה ופיטורן ממשרות בכירות, ועד השחתה והעלמת נשים מהמרחב הציבורי

דורית סוקולוב:  הדרך לשוויון נשים עוד קשה וארוכה, אבל כדי שנשים לא יודרו משולחן קבלת ההחלטות, וכדי שנשים יזמיות יוכלו להצליח בישראל, אנחנו חייבים לוודא שהמערכת בישראל יציבה, ושהממשלה לא יכולה לפעול בחוסר סבירות קיצוני

מיכל כהן קרמר: שלום לכולם

מיכל כהן קרמר:  שמי מכיל כהן קרמר, אני עו"ד בישראל ובניו יורק, ובמשך הרבה שנים הייתי בהייטק הישראלי ראש תחום משפטי של קרנות השקעה, שמשקיעות בחברות ישראליות, וראיתי מקרוב במשך הרבה שנים איך אמון המשקיעים הזרים בישראל הלך ונבנה

מיכל כהן קרמר:  זה משהו שנבנה במשך שנים, אפילו עשרות שנים כדי לקבל את האמון במערכת

מיכל כהן קרמר:  רק בזכות בתי משפט עצמאיים, רק בזכות דמוקרטיה אמיתית, רק בזכות משפט ומערכות שמבוססות על באמת משפט דמוקרטי, ואבני יסוד של דמוקרטיה בארץ

מיכל כהן קרמר:       אני נמצאת פה היום כאזרחית מודאגת

מיכל כהן קרמר:  אני נלחמת על החמצן שלנו

מיכל כהן קרמר:  דמוקרטיה כמו חמצן

מיכל כהן קרמר:  כשמתחילים לקרסם בה, אין אוויר וקשה לנשום

מיכל כהן קרמר:  סבא שלי נהרג במלחמות השחרור בקרב על ירושלים, וגדלתי על סיפוריה של אימי, על תקומה, על אחדות העם והקרבה למען המולדת

מיכל כהן קרמר:  אני נלחמת כדי לשמור על המדינה שלנו כדמוקרטית ויהודית, יהודית ודמוקרטית

מיכל כהן קרמר:  מדינה שיש בה שלוש רשויות, לא אחת

מיכל כהן קרמר:  מדינה שיש בה איזונים ובלמים, וגם שמירה על זכויות

מיכל כהן קרמר:  זה חלק מכל דמוקרטיה אמיתית

מיכל כהן קרמר:  אסור לפגוע בעצמאות בתי המשפט ולקרסם בעקרונות הדמוקרטיים שלנו

מיכל כהן קרמר:  זה פגיעה בכל מרקם החיים בישראל, זו פגיעה קשה בהייטק הישראלי ובכלכלה כולה

מיכל כהן קרמר:  תודה

נעמה לזימי: תודה

אמיר כרמלי: שלום לכולם, שמי אמיר כרמלי, אני יזם הייטק, עובד בהייטק מעל 25 שנה, וגם יזם בנדל"ן

אמיר כרמלי:  אני רב סרן במילואים, נלחמתי במלחמת שלום הגליל הראשונה, הייתי מפקד פלוגה מעל 22 שנה במילואים בכל הגזרות

אמיר כרמלי:  בעזה, יהודה ושומרון, מכיר את השטחים, מכיר את הפוליטיקה

אמיר כרמלי:  במילואים נהרגו לי חיילים, הצלתי הרבה חיילים

אמיר כרמלי:       במסגרת היזמות שלי בחיים, אז הייתי בין היזמים שהקימו חברת דלק בשנות ה-90

אמיר כרמלי:  השקעתי בחברה שהגיעה לשווי של 6 מיליארד דולר בבורסה האמריקאית, קנתה חברות ישראליות במאות מיליוני דולרים, ולפני 15 שנה באמת הקמתי חברת נדל"ן משפחתית בארץ שבנתה אלפי דירות בארץ, שהעסיקה גם ערבים וגם יהודים כמובן

אמיר כרמלי:      לצערי בשישה חודשים האחרונים, התפניתי אך ורק למחאת ההייטק

אמיר כרמלי:  ניסיתי להקים פרייבט - - - לעסקים קטנים

אמיר כרמלי:  ניסינו לעשות השקעות בנדל"ן

אמיר כרמלי:  עצרנו את הכל כמו שעוצרים, איך אני אגיד, כל השקעה, ואנחנו מתחילים לבדוק השקעות בחו"ל, חד משמעית

אמיר כרמלי:  אין מה להשקיע בארץ בסיטואציה כזאת שהעסק לא יציב, כתוצאה ממהלכים של, אני רוצה להגיד את זה ככה בצורה הכי ברורה – אוכלוסייה שהיא לא הרוב של מדינת ישראל מבחינה נומינלית, מבחינה מספרית, גרמה לנו בעצם לגנוב את הדמוקרטיה למדינת ישראל

אמיר כרמלי:  כאשר אין דמוקרטיה, אז אין הייטק, אין כלכלה, אין ביטחון ואין מדיניות חוץ

אמיר כרמלי:  וזה מה שאנחנו רואים כרגע לצערי

אמיר כרמלי:       עם כל זאת, החברים שלנו פה בהייטק והחברות, אנחנו חושבים מה הנקסט סטפ, כי תמיד בהייטק אנחנו יזמים ותמיד אופטימיים

אמיר כרמלי:  ונכון שאנחנו מצטיירים כמחאה או כמו המהפכה התעשייתית שהייתה בצרפת, אז אנחנו מהפכת ההייטק, אבל יש כמה יזמויות שרצות כרגע

אמיר כרמלי:  אחד מהם, זה אנחנו נקים פורום הייטק בכנסת

אמיר כרמלי:  עוד יזמות שאנחנו עכשיו מנהלים זה אנחנו נקים פורום שבו ההייטק, האקו סיסטם, כי יש פה כשל, אני שומע כאן את הנוכחים, אני מבין שיש פה כשל, הרבה יזמויות, אבל אחת לא מתחברת עם השנייה, לא תמיד, לא אמרתי שהכל

אמיר כרמלי:  אז אנחנו נקים, מנסים להקים אקו סיסטם שבו הביקושים וההיצעים, כלומר ההכשרות מצד אחד וחברות ההייטק דבר ראשון יבדקו אם יש אנשים מספיק מוכשרים גם בפריפריה, גם במרכז, גם בצפון, גם במזרח, שיוכלו לעשות תעסוקה בחברות ההייטק

אמיר כרמלי:  אני חושב שההייטק עבר משברים משנת 1990 כמה פעמים, בכלל העולם עבר כמה משברים

אמיר כרמלי:  מכל משבר יוצאים, דרך אגב העולם יוצא, ולפי התחזיות ב-2024 ארה"ב יוצאת מהמשבר, לאט לאט, זה ייקח עוד תקופה

אמיר כרמלי:  מדינת ישראל לא מוכנה מבחינת הסטרקצ'ר שלה הממשלתית, לצאת מהמשבר הזה

אמיר כרמלי:       עכשיו, אם דעת ישראל לא תתעורר אנחנו נפסיד את הגל הזה, מה שלא קרה ב-2008, ומה שלא קרה ב-2001

אמיר כרמלי:  שיהיה ברור למדינת ישראל, אם היא לא תשנה את הפאזה שלה, הגל הזה יעבור למדינות אחרות

אמיר כרמלי:  תודה

נעמה לזימי: תודה

אילן סמיש: אני ד"ר סרן מיל' אילן סמיש, מייסד ומנכ"ל אמאי חלבונים, סטארט-אפ עטור פרסים שעושה תיקון עולם, כדי לסייע לפתור את בעיית צריכת היתר של הסוכר

אילן סמיש:  אני גם אבא גאה לילדים דתיים, כולל בן ישיבה

אילן סמיש:  כחיילים בצבא ההגנה לדמוקרטיה, אנחנו נלחמים לשמור על מולדתנו כדי שיהיה לילדים שלנו, לילדים שלי ולילדה שבדרך, ולילדים של כולנו, סביבת חיים תומכת ומעצימה ערכית וצומחת

אילן סמיש:  נלחמים שלא ירוקנו את אסמינו ויגדעו את מחוללי צמיחתנו

אילן סמיש:  נלחמים כדי שלא נכרות את ענף ההייטק עליו כולנו יושבים, ונהיה כולנו עניים

אילן סמיש:  נלחמים כדי שנגדל במקום עם דין צדק ובלי שחיתות

אילן סמיש:  נלחמים כדי שנוכל לשמור על ההייטק של כולנו ועל הסטארט-אפ ניישן שאנחנו בשר מבשרה

אילן סמיש:  נלחמים כדי לשמור על המרקם העדין של כל אחדות, כל שבטי ישראל שערבים זה בזה

אילן סמיש:  אנו אנשי ונשות ההייטק, נציגי ההייטק, הקטר של המשק הישראלי, מכריזים בזאת כי אם התיקון לביטול עילת הסבירות יעבור היום, הרי שההייטק הישראלי נמצא בסכנה הרסנית לעתידו, וזאת לצד סכנה לעתיד כל הכלכלה הישראלית

אילן סמיש:       התהליך המתרחש בארץ בחודשים האחרונים, פגע אנושות בהייטק הישראלי, וזאת עוד בטרם עברה החקיקה שעל הפרק

אילן סמיש:  ביטול חובת הסבירות על פעולות נבחרי ציבור והממשלה, אותו נוסח מילה במילה של הנוסח שהוצע בינואר, יביא לצמצום משמעותי של הבקרה על פעולות לא סבירות באופן קיצוני של הממשלה, ויערער את הוודאות, יערער את הביקורת השיפוטית ומשקיעים צריכים החלטות סבירות, משקיעים צריכים וודאות ובהירות

אילן סמיש:      בשעה קשה זו, ולאחר שבמשך חודשים רבים אנו נלחמים על עתיד מדינת ישראל, אנו מודיעים בזאת כי אנחנו נחושים, אנחנו חזקים, אנחנו בטוחים שנחזיר את התקווה, את הביקורת השיפוטית ואת הסבירות לישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית

אילן סמיש:  אנחנו לא ניתן להרוס את המדינה שלנו

אילן סמיש:      אנו חשים היום שהממשלה קורעת את החוזה שבין השלטון לעם מבלי לראות את החורבן שהדבר יביא, כמעשה הקריעה של יחזקאל לאחר נאום רבשקה – מלכים ב', פרק י"ח-י"ט

אילן סמיש:  ובהתאם להנחיות הקריעה של רבי אלעזר על חורבן ארץ ישראל, מסכת מועד קטן כ"ו, א', ככתוב – "אמר רבי אלעזר, הרואה ערי יהודה בחורבנן אומר 'ערי קודשך היו מדבר' וקורע"

אילן סמיש:  אנחנו היום מברכים: עושה שלום במרומיו, הוא יעשה שלום עלינו ועל כל ישראל

אילן סמיש:  וכמעשים אלו אנו קורעים בזאת את חולצתנו לאות אבל על הפגיעה בהייטק הישראלי ובאחדות ישראל

אילן סמיש:      (הדובר ומקצת מהנוכחים הנוספים קורעים את חולצותיהם)     אנו תקווה, כי במעשה הצהרתי זה, אולי נזעזע איש ציבור אחד ואחת שיבחרו להצביע כנגד חקיקה חד צדדית, שיבחרו להצביע בעד ההייטק ובעד עם ישראל ואחדות ישראל

אילן סמיש:  תודה רבה

נעמה לזימי: ואוו

נעמה לזימי:  תודה

רחל מייט: אפשר שאלה לבורה כמוני?      

נעמה לזימי: בוודאי

רחל מייט: שתי שאלות

רחל מייט:  מה בעצם השינוי ברפורמה קשור להייטק, מה הוא עושה להייטק? זה דבר אחד

רחל מייט:  ודבר שני, אני יודעת שכשבן אדם, כאילו משהו קורה לא טוב אצלו, אז דבר ראשון הוא מסתיר את זה, הוא לא צורח את זה בקול גדול

רחל מייט:  כאילו, אם אתם חושבים שההייטק, ואתם מובילי ההייטק, וההייטק נמצא בבעיה, טפלו בזה בשקט

רחל מייט:  למה בכאלה צרחות? למה? אחד הדברים שכאילו כל הזמן אני שואלת את עצמי, למה בכל מקום ברשת - - -      

נעמה לזימי: רגע אני רוצה לענות לך

נעמה לזימי:  אני הייתי שבע שנים בארגון עובדים, התנדבתי בארגון עובדים, לא קיבלתי את התשלום, כי אני מאמינה בעבודה מאורגנת

נעמה לזימי:  הממשלה הזאת גם מאיימת על זכות השביתה

נעמה לזימי:  אני יודעת דרך הפעילות הזו, שלא היה מעולם הישג של קבוצה שמבקשת שינוי, בלי מחאה, בלי קול זעקה

נעמה לזימי:  אין דבר כזה בלבוא בשקט ולדבר

נעמה לזימי:  גם את הזכויות שלך, לא תבטיחי בשקט

נעמה לזימי:  זאת פיקציה

נעמה לזימי:  מאבק הסופרג'יסטיות לזכות ההצבעה, היה מאבק עיקש, קשה, הוא עלה בדם

נעמה לזימי:  הוא לא היה מנומס, אין פה נימוס

נעמה לזימי:  הסיפור של וודאות כמנוע יציב להשקעה, הוא דבר שאין חולק עליו לא בשמאל ולא בימין כלכלי

נעמה לזימי:  זה לא סיפור כלכלי של עמדות פוליטיות

נעמה לזימי:  זה בסיס של בסיס

נעמה לזימי:  כשאין מתחם סבירות, אין השקעות

נעמה לזימי:  אף אחד לא ישים כסף כשזכויות הקניין שלו, דיני החוזים והמכרזים והמינויים הפוליטיים לא מובטחים

נעמה לזימי:  כשיש מינויים פוליטיים ולא מינויים מקצועיים, את לא תשימי כסף במדינה שהיא מדינת עולם שלישי

נעמה לזימי:  כשמפטרים פה יועמ"שית ונבחרים בוועדת איתור ובוועדת מכרזים, את לא תשימי כסף כי את אדם הגיוני כלכלית

נעמה לזימי:       זה הזעקה, ולא שומעים אותה

נעמה לזימי:  לא שומעים אותה

נעמה לזימי:  70% פחות השקעות במדינה ולא שומעים

נעמה לזימי:  הוא אומר על כתבה עכשיו שהתעסוקה בצפי הרסני, ולא שומעים

מיכל כהן קרמר: חוסר וודאות משפטי, משפיע על כל תחומי החיים, קודם כל בכלכלה

מיכל כהן קרמר:  גם בלי ללכת להשקעות זרות שהן הבסיס להייטק, כי משהו כמו 80% מההייטק זה השקעות זרות

מיכל כהן קרמר:  אבל גם אם את מסתכלת על השוק המקומי את רואה את איך השקל מתרסק, החוסר יציבות

מיכל כהן קרמר:  ברגע שיש שינויים דרמטיים בשיטת משטר, זה משנה, זה יוצר חוסר וודאות בסיסי ומשנה את כל היסודות

מיכל כהן קרמר:  נעצרים השקעות, גם בנדל"ן, גם בעולם, גם בארץ, גם מי שמשקיעים זרים, אבל קודם כל בישראל

מיכל כהן קרמר:  הכל משפיע, זה בנוי על יציבות

מיכל כהן קרמר:  זה א'-ב' של כלכלה

רחל מייט: משתפים את כל העולם בכביסה המלוכלכת שלנו

רחל מייט:  זאת בדיוק השאלה שלי

רחל מייט:  זאת השאלה שאני שואלת כל הזמן

גל נוימן וקסלר: חברים כל המשקיעים שלנו של הקרנות, ה- - - שלנו, המשקיעים שלהם, הם בלופ

גל נוימן וקסלר:  הם המשקיעים של ההייטק הזה, הם יודעים מה קורה

גל נוימן וקסלר:  אסטרטיג'יז, אינטל, אחרות, הם לא צריכים אותי - - -     

נעמה לזימי: תקשיבי אני רוצה להגיד לך משהו, כביסה מלוכלכת – לא הבעיה כשמוציאים אותה החוצה, הבעיה שהיא קיימת

רחל מייט: נכון, אבל כשמוציאים אותה החוצה - - - אם מכבסים אותה בבית זה מעולה

נעמה לזימי: מה זה בבית? הכנסת היא הבית

רחל מייט: בכנסת מעולה, למה דה מרקר צריך להוציא כל היום איך ההייטק נופל?      

נעמה לזימי: כי זה עיתון כלכלי, והוא אמור לדווח

גל נוימן וקסלר: נשיא ארה"ב מסתכל על כנסת ישראל, העולם מסתכל על כנסת ישראל

דורית סוקולוב: אי אפשר שממשלה שנמצאת בשלטון כ"כ הרבה שנים, תמשיך להאשים כל הזמן בכל דבר את כל מי שהוא מסביבה חוץ מאשר את עצמה

דורית סוקולוב:  הממשלה תצטרך לקחת אחריות על הסיטואציה, לקדם דברים, אפשר לקדם שינויים בהסכמות רחבות, אין שום צורך לקדם חקיקה חד צדדית, שהדבר היחיד שהיא עושה זה לחזק עוד ועוד את הכוח של הממשלה

נעמה לזימי: אנחנו מדינה שהיא נס

נעמה לזימי:  מדינה שהיא נס, והנס הגדול הזה נשען גם על עצמאות המוסדות ועל שלוש רשויות

נעמה לזימי:  מה לעשות שכלכלית זה לא עניין שאם כיבסתי בחוץ או לא

נעמה לזימי:  בן אדם חושב להשקיע, והוא חושב האם ההשקעה שלו תהיה מוגנת

נעמה לזימי:  האם החוזה שהוא חתם יהיה מוגן, ואם הרשות השופטת לא יכולה להגן על החוזה הזה, הוא לא ישקיע, וזה לא עניין של ימין ושמאל

נעמה לזימי:      התפיסות שלי כנראה כלכלית חלוקות כאן על חלק מהאנשים, וזה בסדר גמור; אבל הבסיס של הבסיס של מערכת יציבה שמאפשרת וודאות להשקעה, התערער כאן

נעמה לזימי:  אני רוצה להגיד לך יותר מזה, הנזק שנעשה גם אם עכשיו יגנזו את החקיקה, עדיין ייקח לשקם, כי מי שרוצה להשקיע יודע שמדינה שהיא מעורערת מבחינת היציבות שלה בדמוקרטיה, זה לא מתקנים את זה בגניזת חקיקה

נעמה לזימי:  זה הרבה יותר מורכב

נעמה לזימי:  היום תופסים אותנו כדמוקרטיה מתגוננת ומעורערת, עם רשות שופטת לא עצמאית

נעמה לזימי:  זה נזק שלא קרה בגלל מחאה, זה נזק שקרה בגלל ממשלה שבחרה להביא את הנזק הזה חצי שנה רצוף

יאיר שוהם: כשהרשיתי לעצמי לדבר בשם אנשים מחו"ל, זה לא היה על סמך "ראבק מי אני", אלא פנו אליי בחצי שנה האחרונה עשרות, ואני לא מגזים, עשרות אנשים שאמרו אנחנו מפסיקים להשקיע בישראל

יאיר שוהם:  אנחנו בנינו כאן חברות בישראל, זה לא היה כתוצאה מיוזמת ההייטק, זה היה הרבה לפני שאנחנו התחלנו

יאיר שוהם:  זה קורה בחודשים האחרונים, וזה אנשים פשוט אומרים אנחנו לא רוצים להשקיע במקום שאנחנו לא יודעים איפה נראה את הכסף שלנו

ניסים בן דוד: אין ספק, ואני יכול להבין אותם

ניסים בן דוד:  ברור שהם יפסיקו להשקיע, כי יש פה חוסר וודאות משווע

ניסים בן דוד:  זה המצב

ניסים בן דוד:  השאלה עוד הפעם פשוטה, השאלה בסוף מה קדם למה

ניסים בן דוד:  ליבי עם המוחים, באמת חד משמעית, ואני ממש גאה בזה שיש אנשים שיוצאים לרחובות ועוצרים את הדברים האלה ועושים את מה שעושים

ניסים בן דוד:  אבל בסוף, האם לא עברנו פה איזשהו, האם לא חצינו פה איזשהו קו

ניסים בן דוד:  האם זה מה שהביא למצב שאנשים יושבים ולא משקיעים

גל נוימן וקסלר: אפשר להשקיע גם בסטארט-אפים בלונדון, ובפריז, וברומא

אורי אריאל: אני רק רוצה להגיד דבר אחד

אורי אריאל:  אנחנו לא מדברים על הייטק, שלא תתבלבלו

אורי אריאל:  אם לא יהיה הייטק, אין הכנסות למדינה, אם אין הכנסות למדינה, השקל יורד, אם השקל יורד יש אינפלציה ועליית מחירים, הריביות עולות

אורי אריאל:  שלא נתבלבל, זה לא ההייטק, זה כלכלת ישראל

נעמה לזימי: ניסים אתה מאשקלון, נכון?      

ניסים בן דוד: התאחדות מרכזי צעירים, ואני מאשקלון כן

נעמה לזימי: אני רוצה להגיד לך משהו, הממשלה הזו קיצצה לכם את המיגוניות שהיו צריכים למגן לכם

נעמה לזימי:  אני רוצה להגיד לך, שאובדן הכנסות מהשקעות הוא אובדן מה שאתה צריך לקבל כאזרח

נעמה לזימי:  יש קורלציה ברורה בין שירותי הבריאות שלך, התשתיות הפיזיות, הביטחון שלך, לבין אובדן ההכנסות והצפי

נעמה לזימי:  אתה נמצא עם צפי, שהיום קראתי גם בבוקר בכלכליסט אם אני לא טועה, 30 מיליארד עד סוף השנה אובדן

נעמה לזימי:  הממשלה הקודמת יצאה עם כ-40 מיליארד עודפים, שבעיניי היו צריכים להיות מושקעים חזרה בציבור, ויש לי ביקורת על זה

נעמה לזימי:  אבל זה בדיוק ההבדל

נעמה לזימי:  אתה תראה תקציב דליל יותר, צנוע יותר, ואתה תרגיש את זה לא רק על העירייה שאתה עובד מסור בה

אמיר כרמלי: ניסים אני רוצה לענות לך, אוקיי? מדינת ישראל היא מראה של ארה"ב

אמיר כרמלי:  ההייטק הישראלי גדל ב-25 שנה, בגלל שאנחנו המראה של סיליקון ואלי

אמיר כרמלי:  יש להם את כל המידע, גם אם היינו לא יוצאים למחאה, הם היו יודעים כל דבר מה שקורה פה, וכל מה שזז

אמיר כרמלי:  דבר אחד, אל תשכח שהם נותנים 3 מיליארד דולר בשנה, אוקיי? הסכם של עשר שנים קדימה, למדינת ישראל

אמיר כרמלי:  מדינת ישראל היא המדינה הדמוקרטית היחידה שיש לה שותפה בארה"ב

אמיר כרמלי:  כנראה שלא כל כך, זה השתבש לאחרונה

נעמה לזימי: זה לא עניין של אופטימיות, זה עניין של עובדות

אמיר כרמלי: אין אופטימיות, ולא צריך להיות אופטימי, יש עובדות

אמיר כרמלי:  עכשיו אני אשאל אותך שאלה מאוד קשה שאני שואל כל איש רפורמה

עמי דרור: שנייה, קח את משרד התחבורה כצפי לעתיד

עמי דרור:  לוקחים משרד עם עשרות מיליארדים, ופשוט עושים ממנו שכונה

עמי דרור:  שכונה, ליכודיאדה

עמי דרור:  אנחנו רוצים למנות מנכ"ל לנתיבי ישראל, לא מתאים

עמי דרור:  מעבירים פרויקט של מטרו בעשרות מיליארדי שקלים, מעבירים אותו לחברה אחרת

עמי דרור:  עושים מזה שכונה

עמי דרור:  היום מינו ממלא מקום לכלכלנית הראשית

עמי דרור:  אתה יודע למה מינו ממלא מקום? כי מחכים שתבוטל עילת הסבירות, כדי למנות כלכלן קבוע, אבל הוא לא יהיה מספיק מוכשר

עמי דרור:  עכשיו, גופי השקעה בינלאומיים, וקרנות בין לאומיות יודעות את זה, הם לא צריכים שאנחנו נגיד להם

עמי דרור:  הם רואים שעושים הכל כמו רפובליקת בננות, לשם אנחנו הולכים

עמי דרור:  עילת הסבירות מצד אחד, שבעצם מאפשרת, בוא תגיד לי אתה מה ההיגיון, למה הממשלה רוצה לעשות דברים בלתי סבירים שהיא מפחדת שבית המשפט יבדוק אותם? איזה היגיון יש בזה? הרי אני רוצה לעשות דברים סבירים, אני לא מפחד מעילת הסבירות

אמיל חביבי: נקודת המוצא שהממשלה הזאת מושחתת מהיסוד, זה נקודת המוצא

נעמה לזימי: לא, לא, הם דיברו על עילת הסבירות

נעמה לזימי:  אתה רוצה מניפסט פוליטי, סליחה הדיון הוא שלי

נעמה לזימי:  אני את הדיון מנהלת

נעמה לזימי:  לא יהיה פה נקודת מוצא, את הדיון אני מנהלת

נעמה לזימי:  אני ברורה? אני לא אקרא לך קריאה ראשונה ושנייה ושלישית

נעמה לזימי:  אני מבקשת

נעמה לזימי:  פה, אנחנו דיברנו חד משמעית

נעמה לזימי:  אם יש ועדה שיהיה בה פה לקול שמשתיקים בכל שאר ועדות החובה בכנסת, זאת הוועדה הזו

נעמה לזימי:      עכשיו, אני מכבדת את דעתך, אבל אני רוצה להגיד אתה לא מגיב לגופו של עניין

נעמה לזימי:  כשאתה מגיב – מה עם מה שהיה אז? ואתה לא יודע להגיד, איזה דבר מעוות זה שנכנסים אנשים כשירים למכרז, ובסוף עובר את המכרז דווקא מי שלא עומד בתנאים

נעמה לזימי:  אם זה לא מעוות בעיניך, תקשיב, אתה לא בא בתום לב

נעמה לזימי:      זה כספי המיסים שלך שמשלמים לאנשים שאמורים לבצע את התפקיד שישאיר לילדים שלך פה תשתיות טובות ואיכותיות, וכשהם הולכים לזבל, כספי המיסים שלך ושלי, וגם פוגעים בעתיד של הילדים שלנו ובעתיד של איך המקום הזה ייראה, זה צריך להטריד אותנו לא בגלל שיוך פוליטי

נעמה לזימי:  כי הרי האנשים האלה לא היו פה כל השנים האלה

נעמה לזימי:  זה לא האנשים שהפגינו נגד ביבי לפני כן

נעמה לזימי:  יש פה הפיכה משטרית, זה לא קרה לפני כן

אמיר כרמלי: אני רוצה להגיד משהו לניסים

אמיר כרמלי:  אני פניתי אתמול לשר יריב לוין, ויצאה כתבה כי הייתי שמח מאוד שהרפורמה, באמת שתהיה רפורמה, שתעזור לעם, לכולנו לאזרחים

אמיר כרמלי:  אז אני קורא ככה, כמה שופטים יש במדינת ישראל? אתה יודע את המספר? בטח, אף אחד לא בודק

אמיר כרמלי:  799 להיום, 46 יורדים

נעמה לזימי: אני הגשתי חוק למניעת סחבת ועינוי דין, אפרופו הפיכה שהיא פיקטיבית

נעמה לזימי:  אם לא נשווה ל-OECD, לא יהיה פה סגירת הסיפור

אמיר כרמלי: כמה תיקים יש פתוחים אתה יודע את המספר?      

ניסים בן דוד: זה לא משהו שאני עוסק בו, אני מכיר את הבעייתיות

אמיר כרמלי: 438 אלף תיקים פתוחים מול 799 שופטים

אמיר כרמלי:  פניתי ליריב לוין אתמול בערב, התשובה שקיבלתי – אנחנו לא באותה דעה

נעמה לזימי: נכון

אמיר כרמלי: אז שיהיה ברור, גם אם תשים פה 5000 שופטים, לא תגמור את התיקים האלה עוד חמש שנים

אמיר כרמלי:  הרפורמה שרצים פה מלא מלא, לא תפתור את הבעיה

אמיר כרמלי:  אם היינו רואים פתרון שתפתור את מה שאני עכשיו אומר – אהלן וסהלן, יש על מה לדבר

אמיר כרמלי:  הרפורמה פותרת רק דבר אחד, אתה יודע מה הדבר האחד?      

ניסים בן דוד: ג'ובים ושחיתות

אמיר כרמלי: ג'ובים, שחיתות, ואני לא מתבייש להגיד את זה בפורום הזה, ונתניהו

אמיר כרמלי:  אם תראה את נתניהו נואם ברשתות האמריקאיות, זה נתניהו מודל 2015

אמיר כרמלי:  אם תראה את נתניהו נואם פה, זה נתניהו מודל 2023

אמיר כרמלי:  זה התשובה שלי

אמיר כרמלי:  ונתניהו בגישה שלו הוא שם בארה"ב, זה ההבדל הגדול

אמיר כרמלי:  כל החבורה שאיתו ביחד הקיצוניים, נועדה לתת לו את כל הכוח שיוכל לצאת מהמשפט שלו בצורה נקייה

אמיר כרמלי:  ופה אני סיימתי

אמיר כרמלי:  אני אסיים במשפט האחרון והוא קשה

אמיר כרמלי:       לצערי, קומץ קטן של קיצוניים לוקחים עם שלם כשבויים לאינטרסים אישיים, ולא דואגים, לא להייטק, לא לכלכלה, לא לנדל"ן, לא לפריפריה שהקטר של ההייטק יכול לעזור הרבה מאוד לפריפריה, אין שום ישיבה על הקטע הזה

אמיר כרמלי:  איך עושים אקו סיסטם, איך מחברים 9000 חברות סטארט-אפ בארץ עם האקו סיסטם של הפריפריה

אמיר כרמלי:  שום כסף, אני לא שומע שום כסף פה בישיבה

אמיר כרמלי:  פה 15 מיליון שקל, זה בטל בשישים

אמיר כרמלי:  אם אנחנו רוצים להצמיח את ההייטק, מי הצמיח את ההייטק ב-20 שנה במדינת ישראל? שאלה

אמיר כרמלי:  יודעים? אני אענה לך כי אתה לא יודע את התשובה

אמיר כרמלי:  היה אחד, קראו לו אריק שרון

אמיר כרמלי:  ואריק שרון לטוב ולרע, בשנות ה-2000, גם אם אין הרבה מאוד הדרכות בשביל לדחוף את ההייטק, ואם אתם לא יודעים 50% מההייטקיסטים באים מהקהילה של העלייה הרוסית

אמיר כרמלי:  הם לא הבכיינים ממרוקו או עיראק

נעמה לזימי: סליחה, אתה לא תגיד את זה פה

נעמה לזימי:  ממש ממש לא

נעמה לזימי:  זה גם לא מקובל, זה גזעני, זה מתנשא, וזה עלוב להגיד את זה פה

נעמה לזימי:  אני לא מקבלת את זה

אמיר כרמלי: סליחה, אני אחזור במילים שלי

נעמה לזימי: לא, סיימת את דבריך

נעמה לזימי:  תודה, אני מקריאה סיכום דיון

נעמה לזימי:  וזה ממש לא הקול של ההייטק, אם כבר הסיפור של ההייטק הוא איך אנשים למרות היעדר שוויון ההזדמנויות, עוד פרצו דרך

קריאה: זה מה שמוכרים לציבור, נעמה, שהרפורמה הזו היא כאילו כדי לעשות שוויון הזדמנויות

אמיר כרמלי: מסכים איתך, סליחה

אמיר כרמלי:  אני מחזיר את המשפט, אני בעד שוויון

נעמה לזימי: תודה

נעמה לזימי:  בוודאי, כי זה דבר שלא ייאמר פה אצלי

נעמה לזימי:  אני קוראת סיכום דיון, תודה

נעמה לזימי:       סיכום להחלטות מישיבה בנושא תמיכה ממשלתית ליזמות חברתית בהייטק: הוועדה מבקשת ממשרד המדע ורשות החדשנות תוכניות מענקים בשיתוף אנשי הייטק, לטובת רתימתם למיזמי הייטק לשירות החברה והקהילה

נעמה לזימי:       הוועדה פונה למשרד רוה"מ לחדש את החלטת הממשלה להעצמה ופיתוח היישובים, קריית שמונה, שלומי ומטולה, מספר 3740, וכן 2262 לפיתוח אזור הצפון, ולהעתיק אותם לאזורים נוספים בפריפריה באמצעות הייטק הממצה יכולות וחוזקות מקומיות, כמו מיזמי פודטק באזורים חקלאיים

נעמה לזימי:       הוועדה פונה למשרד המדע, הכלכלה, משרד האוצר ומשרד רוה"מ, לגבש תוכנית עבודה עם משרדי הממשלה החברתיים וחברות הייטק לטובת פתרון בעיית תקצוב מחקרים ייעודיים בפריפריה

נעמה לזימי:  מדובר בכשל שוק שיש לפתור

נעמה לזימי:       הוועדה פונה למשרד הכלכלה, משרד העבודה, בשיתוף משרד המדע, לתמוך בקואופרטיבים בהייטק והקמתם בהתאם למודל קואופרטיבים סופי, שהוצע כאן, ובכלל זה תמיכה כספית, הקלות רגולטוריות ועוד

נעמה לזימי:       הוועדה פונה למשרד רוה"מ להקים ועדה בין משרדית בהובלת משרד המדע, ובשיתוף משרד העבודה, הכלכלה והאוצר, וגופי הייטק, לטובת יצירת תוכנית אימפקט לאומית כוללת, ובה יעדים, תקצוב, השמה, השקעה ביזמות בעיקר בפריפריה, הגברת ההנגשה

נעמה לזימי:  כל זאת בהתאם לצרכים חברתיים ואחרים של המשק

נעמה לזימי:       הוועדה מוצאת שחסרה ראייה לאומית אסטרטגית המתכללת את כלל התוכניות והתקציבים הקיימים כחלק מיישום תוכנית לאומית מסודרת

נעמה לזימי:       הוועדה קוראת למשרדי המדע, העבודה, הכלכלה, גם בישיבה זו, להגביר את השקעותיה לסבסוד הכשרות מקצועיות ללימודי תעודה בהייטק, בדגש על אזורים שבפריפריה החברתית והגאוגרפית, כמו שאנחנו רגילות כשאנחנו רואות דיונים כאלה

נעמה לזימי:      יהיה דיון המשך, מושב הבא, נהיה חייבים להמשיך לדון בזה

נעמה לזימי:  תודה רבה לכם