ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 137, 2023-08-01 00:00

שמחה רוטמן: 	בוקר טוב, אנחנו בי"ד באב, ערב ט"ו באב, והנושא הוא הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), תשפ"ג

שמחה רוטמן:  אנחנו ממשיכים את הדיון מתחילת השבוע

שמחה רוטמן:  באיזה סעיף אנחנו נמצאים, אדוני היועץ המשפטי?     

אלעזר שטרן: סיימנו את סעיף 12

שמחה רוטמן: אני רוצה להגיד כמה דברים בפתיחה

שמחה רוטמן:  אני אגיד משהו כללי ומשהו פרטני

שמחה רוטמן:  אני חושב שכל מי שעוקב אחרי כל דיוני החקיקה כאן רואה שאנחנו מכניסים שינויים רבים

שמחה רוטמן:  הדיונים פה הם לא לתפארת המליצה, הם דיונים ששומעים בהם רעיונות

שמחה רוטמן:  נושא הכפיפות שעלה פה קיבל מענה מובהק על ידי כך שהסעיף ירד לחלוטין - זה בעקבות טענות שעלו מכל מיני כיוונים

שמחה רוטמן:  יש בדיוני חקיקה שני סוגי דיונים

שמחה רוטמן:  יש מחלוקות עקרוניות ששמים בתחילת הדרך, שמקבלים בהן הכרעה עקרונית, ואז ההערות והטענות שנשמעות הן על בסיס אותה החלטה עקרונית

שמחה רוטמן:  הנושא של הרכב הגוף הבוחר הוא נושא שיש בו תפיסה עקרונית

שמחה רוטמן:  נכון שלרב עיר יש אלמנט עבודה מול תושבי הרשות, אלמנט של מתן שירותי דת לתושבי הרשות ולמי שאינם תושבי הרשות, אם בתחום הכשרות או בתחום רישום נישואין וכדומה, אבל יש לו גם אלמנט שהוא פועל עם מועצת הרבנות הראשית, שהוא בעצם הנציג, השליח שלה

שמחה רוטמן:  אפשר לחשוב שיש פה לקיחת כוח, אבל לזה אני לא מסכים

שמחה רוטמן:  אני חושב שיש פה איזון נכון בין הדברים השונים שמונחים על השולחן

שמחה רוטמן:  את המחלוקת בנושא הזה צריך לנהל ביושר

שמחה רוטמן:  חלק מהאנשים שאני שומע בחדר הוועדה וגם מחוץ לחדר הוועדה מנהלים את הדיון לא ביושר

שמחה רוטמן:  אי אפשר לבוא ולהגיד: כמה חשוב המרא דאתרא שיהיה הדמות שמשקפת את רוח המקום, שמבין היטב את הקולות ואת החומרות שנדרשות, כמו אחד הרבנים שאמר כאן שהם התירו שיהיה בשרי וחלבי באותה מסעדה כי הם הבינו שזה מה שנדרש, ואחר כך לבוא ולהגיד שזה בסדר שהרב של כוכב יאיר ייתן כשרות בירושלים במסגרת רפורמת הכשרות של מתן כהנא

שמחה רוטמן:  לא הבנתי, האם חשוב הקשר למקום או לא חשוב הקשר למקום? אם רב מבחינת כוח המרא דאתרא שלו והחיבור לקהילה במקום יבוא ויגיד: אני לא רושם לנישואין אדם שיהדותו מוטלת בספק, יאמרו לו: סליחה, אדוני, יש כללים, יש ממלכה אחת

שמחה רוטמן:  לא יכול להיות שהרבנות הראשית, שבית הדין הרבני ייתן פסק דין שהבן אדם הוא יהודי אבל אותו מרא דאתרא יגיד שהוא לא יהודי

שמחה רוטמן:  צריך גם את המחלוקת הזאת לנהל ביושר

שמחה רוטמן:  אני מרגיש שחלק מהאנשים שנמצאים בחדר הוועדה ומחוץ לחדר הוועדה לא מנהלים את המחלוקת הזאת ביושר

שמחה רוטמן:  צריך קו הגיוני, צריך להבין את המורכבות של הדבר הזה

שמחה רוטמן:  אפשר להביא את הדוגמה של חדרה שבה רוצים שהרב יהיה אדם מומחה, בעל כתפיים רחבות בתחום כשרות העוף, כי נמצא שם אחד ממפעלי העוף הגדולים בישראל

שמחה רוטמן:  אפשר לבוא ולהגיד: לא אכפת לי, אני רוצה שכל אחד יוכל לתת כשרות איפה שהוא רוצה

שמחה רוטמן:  שימו את זה על השולחן, אל תבואו ותגידו: אנחנו חושבים שאסור שתהיה לוקאליות בתחום הכשרות אבל אז תבואו ותספרו לי שצריך רב מקומי שמכיר את הרגישויות בשביל לתת את הקולות ואת החומרות המתאימות בכל מקום ומקום

טלי גוטליב: זה נכון מה שהם אומרים

שמחה רוטמן: אלה דברים שסותרים אחד את השני

טלי גוטליב: לא

שמחה רוטמן: 	אוקי, אז תסבירי אחר כך למה לא

שמחה רוטמן: יש פה תרתי דסתרי מאוד ברור

שמחה רוטמן:  לא ייתכן שכשמתאים לנו נרצה אחידות וכשלא מתאים לנו נרצה פדראליות

שמחה רוטמן:  זה נכון שאת הרב לעיירה בפולין בחרו תושבי העירייה, אבל כאשר רב העיר היה מכשיר גט זה היה נתון לוויכוחים וסכסוכים אדירים שהביאו לכך שבערים האחרות לא הכירו בגט הזה, יצאו למלחמות עולם על הגט הזה

שמחה רוטמן:  תראו כמה מלחמות עולם היו על הגט מקליווא

שמחה רוטמן:  למה? כי האינטרסים האישיים של אותו רב מקומי שנתן לא היו ברורים לאחרים

שמחה רוטמן:  אפשר להסתכל על זה כנוסטלגיה של העבר, אבל אפשר להסתכל ולהגיד שברוך השם יש לנו רבנות ראשית במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  אם הרב, בוודאי הרב של הערים הגדולות שייבחר בקולותיהם של כל חברי המועצה,  ייתן החלטה, ייתן קולא מסוימת, אנחנו נדע שכל מועצת הרבנות הראשית מאחוריו, זה לא ייצר, חס ושלום, שהתורה תיעשה כשתי תורות

טלי גוטליב: מה קשור שהתורה תיעשה כשתי תורות אם רב אחד מחמיר יותר ורב אחד מקל יותר? זה לא הופך את התורה לשתי תורות או לכמה תורות

טלי גוטליב:  זה אל"ף בי"ת של גימ"ל דל"ת ברבנות בכלל ובעשה לך רב בפרט

שמחה רוטמן: כאשר מוצר עוף שנושא כשרות של רב מסוים יגיע למסעדה בעיר אחרת אבל רב העיר יגיד: אני לא מקבל את העוף הזה ככשר כי אני לא סומך על הרב הזה, התוצאה תהיה שלא תהיה כשרות ממלכתית במדינת ישראל

טלי גוטליב: הסיפור שאתה מספר הוא רע מאוד, אבל הוא קיים

שמחה רוטמן: היום הוא לא קיים

שמחה רוטמן:  אם הקו הוא בחירה של 100% מתושבי העיר - -      

טלי גוטליב: זאת לא סיבה

טלי גוטליב:  אני מגיעה לכאן לא כי אני מבינה דגולה, לא כי אני איזו מבינה בעניין הזה, אלא כי אני מכירה את הניסוח של החוק

טלי גוטליב:  הכשירות היא התעודה שמאפשרת לבן אדם להיות רב עיר, בזה אני לא מתערבת

טלי גוטליב:  שיקול הדעת למנות צריך להיות של מי שעוסק במלאכה, זה כתוב בפירוש בסעיף 6

טלי גוטליב:  רב עיר, כשמו כן הוא, ולא דומה רב עיר תל אביב לרב עיר בני ברק

טלי גוטליב:  רב עיר צריך להתאים לסוג הציבור, לרצון לחבר את הציבור במקום

טלי גוטליב:  לכל מקום יש את המורכבות שלו

טלי גוטליב:  דווקא כדי לקרב, דווקא כדי להפוך את הדבר הזה לנגיש - -     

יונתן מישרקי: חלק מהנוכחים צוחקים, כי - -     

טלי גוטליב: לא מעניין אותי

יונתן מישרקי: מה אם יחליטו בעיירה נידחת לשים חתול כרב עיר?         

טלי גוטליב: די כבר, הפכת להיות לאיש אחר

טלי גוטליב:  מתאים לאיש מרצ לשאול מה אם נמנה סוס להיות ראש ממשלה

יונתן מישרקי: השאלה הזאת היא בעקבות זה שאמרת שצריך להתאים את רב העיר לאופי של העיר

טלי גוטליב: אני לא מתערבת בשיקולי המקצועיות של מתן כשירות לרב עיר

טלי גוטליב:  הכשירות להיבחר לרב נבדקת על ידי הגורמים הרלוונטיים משיקולים סופר דופר מקצועיים שיורדים לשורש ההתאמה של אדם להיות מסוגל להיות רב עיר

טלי גוטליב:  זה אומר שהוא צריך להיות מלומד, שצריכה להיות לו ידענות בכל נושא

טלי גוטליב:  אני לא מקלה ראש בהתאמה של אדם להיבחר להיות רב עיר, אני מדברת על הבחירה עצמה להיות רב עיר

טלי גוטליב:  לא דומה רב עיר תל אביב לרב עיר בני ברק

שמחה רוטמן: אין על זה ויכוח

טלי גוטליב: אני חושבת שצריך להיות רוב מוחלט - -      

שמחה רוטמן: על זה יש ויכוח

טלי גוטליב: ברור שיש ויכוח

טלי גוטליב:  גם מי ישמע את דעתי, הרי הכל מוכתב מראש

טלי גוטליב:  אני מקווה מאוד שיש מקום לשיח הזה

שמחה רוטמן: זו אמירה מאוד חמורה

טלי גוטליב: אני עומדת מאחורי האמירה

שמחה רוטמן: תסתכלי בעקוב אחר שינויים, על הקובץ, ותלמדי מה מוכתב מראש

שמחה רוטמן:  זו אמירה שאין לה מקום

שמחה רוטמן:  אני מציע שתחזרי בך

אלעזר שטרן: הצבעה		13

אלעזר שטרן: 	(א) יושב ראש ועדת הבחירות יפתח את הליך הבחירות וינהלו

אלעזר שטרן:      			(ב) ההצבעה תהיה בקלפי, והמועמד שקיבל את המספר הגדול 			ביותר של המשתתפים בהצבעה – הוא הנבחר; הציג מועמד 			את מועמדתו לבחירה – הוא הנבחר אם קיבל יותר ממחצית  			מסך הקולות של המשתתפים בהצבעה

אלעזר שטרן:      			(ג) נערך הליך לבחירת שני רבנים, בהתאם לאמור בסעיף 3,  			ייבחרו שני הרבנים כל אחד בהצבעה נפרדת, באמצעות קלפי 			נפרדת, במועד אחד ובמקום אחד ויחול לעניין זה האמור  בסעיף קטן (ב)

אלעזר שטרן:      			(ד) קיבלו כמה מועמדים מספר קולות שווה, תצביע האסיפה 			הבוחרת על אותם המועמדים שזכו למספר קולות שווה,  			בהצבעה נוספת או בהצבעות נוספות

אלעזר שטרן:       			(ה) ועדת הבחירות תפרסם ברשומות הודעה על תוצאות  			הבחירות

אלעזר שטרן:       			(ו) על אף האמור בסעיף 7 לחוק הרבנות הראשית לישראל,  			התש"ם-1980, רב עיר שנבחר לפי חוק זה, לא ישתתף  			בבחירות למועצת הרבנות הראשית במהלך השנתיים  			שלאחר בחירתו

עידו פכטר: אני רוצה להתייחס לשנתיים שציינו בדיון הקודם

עידו פכטר:  נראה לי שצריך להכניס במפורש שהוא לא ישתתף בבחירות הבאות לרבנות עיר

עידו פכטר:  שנתיים זה לא מספיק, כי יכול להיות שהבחירות הבאות יהיו בעוד שלוש שנים

עידו פכטר:  צריך להכניס סעיף שאומר במפורש שהוא לא ישתתף בבחירות הבאות

תני פרנק: הסעיף הזה קשור לסעיף קודם, רק שהוא לא עלה שם

תני פרנק:  יש אמנם הליך בחירה והצבעה, אבל יש גם הליך מקדים להליך הבחירה בו נציגי ציבור צריכים להתמנות

תני פרנק:  אני לא מדבר על נציגי הציבור של השר, כי את נציגי הציבור של השר הוא ממנה, אבל מועצת העיר צריכה לקבל החלטה במידה וצריך למנות נציגים נוספים

שמחה רוטמן: רק במקרה שאין מספיק ייצוג נשים

תני פרנק: המנגנון קיים

תני פרנק:  טוב שהכנסתם את חברי מועצת העיר עצמם

שמחה רוטמן: ולא נציגים

תני פרנק: ברגע שיש מינוי של נציגי רשות, שזאת הצבעה גלויה, הרבה פעמים הפרקטיקה היא שהם לא באמת מייצגים את הסיעות

תני פרנק:  אם תהיה הצבעה בתוך הרשות, שהיא הצבעה חשאית - -      

שמחה רוטמן: אנחנו לא מדברים עכשיו על אופן ההצבעה, אנחנו מדברים על סעיף 13

שמחה רוטמן:  מה שאתה אומר קשור לסעיף 12

תני פרנק: זה לא הופיע שם בצורה מפורשת

תני פרנק:  אני חושב שהיה ראוי שגם מינוי של נציגי הציבור ייעשה בצורה חשאית

שמחה רוטמן: אתה מדבר על המנגנון בסעיף 10(ב), על כך שנציגי הציבור האלה ייבחרו בהצבעה חשאית במועצה

תני פרנק: כן

שמחה רוטמן: אם אתה מייצר הצבעה חשאית, איך יגישו מועמדות? מי יגיש מועמדות? מי יהיה כשיר להגיש מועמדות? זה מייצר פה סיבוך שלם, לכן אני לא חושב שזה מתאים

שמחה רוטמן:  אגב, זה גם שונה ממה שהיה בתקנות הקודמות

איגי פז: גם כשהרשות ממנה, עדיין חלים עליה סעיף 9(ג) ו-(ד)

איגי פז:  הם צריכים לתת ייצוג לגופים ולמגזרים

אוהד וייגלר: בדיונים שהיו פה על חוק דחיית הבחירות לרבנות הראשית, אחד הנימוקים המרכזיים שעלו זה העדר הרבנים בערים הגדולות שהם חלק מההרכב הבוחר

אוהד וייגלר:  הסעיף הזה מנטרל את התירוץ הזה

שמחה רוטמן: אני לא יודע מי העלה את הנימוק של העדר הרבנים

אוהד וייגלר: הוא יושב פה, וזה גם מופיע בפרוטוקול

שמחה רוטמן: אני לא זוכר את זה

שמחה רוטמן:  אני זוכר את הנימוק שיש ראשי ערים שהם עצמם אוטוטו נבחרים חדשים

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר נימוקים אחרים

אוהד וייגלר: מנכ"ל המשרד שיושב פה טען את זה בדיון שהיה ב-25

אוהד וייגלר: 5

אוהד וייגלר:  אומרים שהוא לא ישתתף בבחירות למועצת הרבנות הראשית, אבל האם הוא ישתתף בבחירות לרבנים הראשיים?      

שמחה רוטמן: הסעיף פה מדבר על המועצת, לא על הרבנים הראשיים

אוהד וייגלר: למה?     

שמחה רוטמן: הרבנים הראשיים שנמצאים בגוף הבוחר לא נבחרים לפעם הבאה

שמחה רוטמן:  מה אני מנסה למנוע פה? אני מנסה למנוע סיטואציה שחבר מועצת יגיד: אני אצביע לך אם לבחירות המועצה הקרובות אתה תצביע לי

שמחה רוטמן:  לרבנים הראשיים אי אפשר לעשות את זה, כי הרבנים הראשיים שנמצאים היום בגוף הבוחר לא יכולים להתמודד פעמיים

אוהד וייגלר: אבל הם יכולים להיות היום במועצת

שמחה רוטמן: לגבי חברי המועצת האחרים יכולה להיות סיטואציה של קח ותן, זאת אומרת, אם אני מצביע לך להיות רב עיר בנתניה, שהיא עיר גדולה, אתה תצביע לי למועצת

עידו פכטר: ואם זה מישהו מהמשפחה שלו שמתמודד?     

שמחה רוטמן: במועצת אנחנו עלולים לייצר מצב, אלמלא הסעיף הזה, שיש קח ותן בסמיכות זמנים קרובה מאוד, שזאת מציאות שהיא מראית עין, בעייתית, פתח להרבה מאוד דברים

שמחה רוטמן:  עם הרבנים הראשיים שמשתתפים בהצבעה אין לי בעיה

שמחה רוטמן:  למה איתם אין לי בעיה? כי הם לא מתמודדים לרבנים הראשיים בפעם הבאה

שמחה רוטמן:  אתה יכול לבוא ולהגיד שאולי חבר המועצה הדתית יהיה רב ראשי בפעם הבאה

אוהד וייגלר: האם חבר מועצה יכול לרוץ בפעם הבאה לרב ראשי?     

שמחה רוטמן: והאם מחר נציג השר יכול לרוץ לרב ראשי?     

אוהד וייגלר: כן

שמחה רוטמן: אז אין לדבר סוף

שמחה רוטמן:  השר יכול לבחור כנציג מישהו שאחרי זה יגיש מועמדות

שמחה רוטמן:  אני בא למנוע פה משהו שנמצא על השולחן, משהו שהוא מראית עין בעייתית מאוד

יהודה חשאי: זאת הייתה החמרה מיוחדת

שמחה רוטמן: עלול להיווצר פה מצב של קח ותן מאוד ברור

שמחה רוטמן:  מי לידי יתקע שחבר מועצת העיר לא יתמודד אחר כך להיות רב ראשי? פה זה מועצת גוף בוחר שכל חבריה בהגדרה הם פוטנציאל להתמודדות

שמחה רוטמן:  גם אם הם לא פוטנציאל להתמודדות, יכול להיות שהם רוצים לראות מי יהיה הבא בתור אחריהם במסגרת העברת השרביט

שמחה רוטמן:  כשאנחנו עושים צינון על רמטכ"לים, אנחנו עושים את זה לשלוש שנים, לשנתיים, אנחנו עושים לפרק זמן מסוים, לא לנצח

שמחה רוטמן:  אם יש שלוש מערכות בחירות בשנתיים, אנחנו אומרים: לא חשוד הרמטכ"ל כדי להרחיק אותו כל כך הרבה כשנערכות בחירות אחרי בחירות

שמחה רוטמן:  פה אמרו, ולפחות מזה ירדו, שלנצח הוא לא יוכל להשתתף

שמחה רוטמן:  להפוך את הרבנים לחשודים בעניין של צינון יותר מהרמטכ"ל, יותר מהמפכ"ל – חבר'ה, נסחפתם רבות

שמחה רוטמן:  שנתיים זה מעל ומעבר, זה פותר את הקח ותן

שמחה רוטמן:  לבוא ולהגיד: מה יהיה אם מחר נציג השר יתמודד להיות רב ראשי - -      

אוהד וייגלר: זה לא מה שטענתי

שמחה רוטמן: אתה אומר: מה אם חבר מועצת יבחר להיות רב ראשי

שמחה רוטמן:  זה באותה מידה כמו נציג שר

שמחה רוטמן:  במועצת מול מועצת אני מונע את ניגוד העניינים הבסיסי

אוהד וייגלר: אני לא מצליח להבין מה ההבדל

שמחה רוטמן: ההבדל הוא שפה יש מועצה שיכולה לבוא ולהגיד: אנחנו רוצים לשמר את כוחנו, לכן נדאג שהרבנים שייבחרו יהיו אלה שיצביעו לנו

שמחה רוטמן:  אתה מייצר פה עוד הרחקה שבעיני היא רחוקה מאוד

בן דוד: אני לא כל כך מבין מה ההיגיון של הזמן הזה של שנתיים

בן דוד:  הרי לפי הגדר הזה, בתחילת קדנציה של חברי מועצת הרבנות הראשית הם יוכלו למנות רבני ערים כדי שבבחירות הבאות הם יבחרו בהם

בן דוד:  מה זה משנה אם זה קורה שנתיים לפני או ארבע שנים לפני? תעשה כך שבבחירות הקרובות הם לא ייבחרו

שמחה רוטמן: גם כאשר אנחנו קובעים צינון לרמטכ"לים בנוגע להשתתפות בבחירות, אנחנו באים ואומרים - -     

בן דוד: זה לא קשור לרמטכ"לים

בן דוד:  פה הם ממנים, הם שותפים במינוי

שמחה רוטמן: הם לא ממנים, הם חלק מהגוף הבוחר

בן דוד: מה ההבדל אם הבחירות מתקיימות ארבע שנים לפני קדנציה או שנה לפני קדנציה?     

שמחה רוטמן: אתה צודק, אז בואו נוריד את זה לגמרי

שמחה רוטמן:  בעיני הם לא חשודים, גם לא מיד

שמחה רוטמן:  אני חושב שיש מראית עין כשזה נעשה במיידיות

שמחה רוטמן:  אתה יודע, יש גבול לשלח ללחמך הארוך פה, כי בינתיים יהיו אלף שינויים, אתה לא יודע מי יתמודד

שמחה רוטמן:  אתה אומר לי שכולם חשודים

בן דוד: אני לא אומר שכולם חשודים

בן דוד:  לדעתי, עדיף למחוק את הסעיף כי הסעיף הזה מנכיח את הבעיה ולא נותן לה מענה

בן דוד:  אם אתה חושב שהבעיה לא קיימת, כדאי להוריד את הסעיף

שמחה רוטמן: אני חושב שיש ערך למראית עין, אני חושב שיש ערך למיידיות

בן דוד: הסעיף הזה מייצר את מראית העין, כי הוא שם על השולחן את החשש הזה

שמחה רוטמן: אוקי, נישאר במחלוקת

שמחה רוטמן:  האם הרכב הגוף הבוחר יהיה שונה גם כאשר מקיימים הליך לשני רבנים, או שאנחנו אומרים: אנחנו נותנים גוף בוחר אחד שיבחר את שני הרבנים?      

יהודה חשאי: זה גוף בוחר אחד לשני הרבנים

שמחה רוטמן: כי אני בהחלט יכול לחשוב שגם המועצה, גם השר וגם המועצת ירצו שרבנים מסוימים מהמועצת יהיו אחראים לרב הזה, יבחרו את הרב הזה

עידו פכטר: זה כתוב בסעיף בחוק

יהודה חשאי: הייצוג של השר ושל מועצת הרבנות במקרה הזה יהיה כמו שזה חל היום בבחירת הרבנים הראשיים לישראל

יהודה חשאי:  ההרכב הוא הרכב של חצי ספרדים וחצי אשכנזים

שמחה רוטמן: רק ספרדים בוחרים ספרדי ורק אשכנזים בוחרים אשכנזי?      

יהודה חשאי: שרק ספרדים בוחרים את האשכנזי, או שרק אשכנזים בוחרים את הספרדי

שמחה רוטמן: יכול להיות שתחליטו שבעיר מסוימת כן צריך את אותו הרכב, יכול להיות שלא, אבל כרגע יש לי אמירה שמחייבת בהליך לבחירת שני רבנים שזה יהיה במועד אחד ובמקום אחד

שמחה רוטמן:  האם חובה שזה יהיה ככה?     

יהודה חשאי: זה ההליך הנכון לדעת המשרד, ככה צריך להיות

שמחה רוטמן: תחשבו על זה

יהודה חשאי: בהרכב עצמו של השר זה צריך לשקף, ובהרכב של מועצת הרבנות זה צריך לשקף

שמחה רוטמן: יכול להיות מצב שתבוא ותגיד שנציגי הציבור לרב הספרדי יהיו דווקא נציגים של הקהילות הספרדיות בעיר, הנשים שפעילות בקהילות הספרדיות, ואילו נציגי הציבור לרב האשכנזי יהיו נציגי ציבור אחרים

שמחה רוטמן:  אני הייתי משאיר שיקול דעת לך ולעיר אם לייצר שני גופים בוחרים או לייצר גוף בוחר אחד

שמחה רוטמן:  כרגע אני לא משאיר לך שיקול דעת, אתה חייב תמיד שזה יהיה אותו אחד, מה שאני לא בטוח שהוא נכון

אלעזר שטרן: האם בבחירות לרבנים הראשיים בוחרים את האשכנזי והספרדי אותו גוף בוחר?       

יהודה חשאי: כן

אלעזר שטרן: אז למה שפה זה יהיה שונה?     

שמחה רוטמן: אצל הרבנים הראשיים הכהונה נגמרת ביחד

שמחה רוטמן:  פה הכהונה לא נגמרת ביחד

שמחה רוטמן:  כשיש רב ספרדי בעיר ורוצים למנות רב אשכנזי, נותנים יותר דגש בגוף הבוחר לאשכנזי

אלעזר שטרן: אם אתה רוצה את שניהם ביחד, מראש תעשה את זה בצורה מאוזנת

שמחה רוטמן: מה זה "נערך הליך לבחירת שני רבנים"? האם זה בשיקול דעת? האם השר יכול להחליט שהוא מקיים את זה כהליך אחד, כשני הליכים?       

משה סולומון: אין פה כבילה של שיקול הדעת

משה סולומון:  כתוב שייבחרו שני הרבנים כל אחד בהצבעה נפרדת, באמצעות קלפי נפרדת

שמחה רוטמן: השאלה אם הגוף הבוחר הוא אותו גוף

עידו פכטר: כדאי שיהיו שני גופים, זה מונע דילים

משה סולומון: המועד והמקום הוא אחד, אבל ההצבעה נפרדת

אלעזר שטרן: מפרשנות סבירה של הסעיף נראה שמדובר על אותו גוף

אלעזר שטרן:  אם זה שני גופים נפרדים, למה את צריכה שזה יהיה באותו מקום?      

שמחה רוטמן: מירה, אני מעדיף את הפרשנות שלך

שמחה רוטמן:  אני חושב שהלשון היום נוטה יותר לפרשנות של אלעזר

שמחה רוטמן:  אם המשרד לשירותי דת מוכן שתהיה את האופציה של שני גופים בוחרים שונים, כדאי שהלשון של הסעיף - -     

יהודה חשאי: לפי שיקול דעת

שמחה רוטמן: אפשר להוסיף את המשפט: בין אם הרכב הגוף הבוחר זהה ובין אם לאו, ואז הבהרת שזה בשיקול דעת

משה סולומון: אנחנו בוודאי לא מתנגדים

הרב יוסף שלוש: האם מה שכתוב ב-13(ב) קיים היום?      

שמחה רוטמן: זה קיים כאשר יש מועמד אחד ומצביעים בעד ונגד

הרב יוסף שלוש: מצביעים בעד ונגד עד שרוב העיר בוחרת באותו מועמד?     

שמחה רוטמן: כן

הרב יוסף שלוש: זה קיים? בסעיף 13(ד) כתוב כך: "קיבלו כמה מועמדים

הרב יוסף שלוש:  תצביע"

הרב יוסף שלוש:  מתי היא תצביע? מתי הבחירה תהיה? האם מיידית? האם בעוד שבוע, בעוד שבועיים?     

שמחה רוטמן: בהצבעה נוספת, או בהצבעות נוספות

הרב יוסף שלוש: מתי? כמה זמן?     

שמחה רוטמן: ועדת הבחירות קובעת

יהודה חשאי: מה שהיה נהוג עד היום בתקנות זה לומר לכולם לא לעזוב את האזור, לא לנסוע חזרה

שמחה רוטמן: זה שיקול דעת של ועדת הבחירות

שמחה רוטמן:  אני לא רוצה לקבוע כאן מסמרות

שמחה רוטמן:  יכול להיות מצב שכולם התפזרו, יכול להיות מצב שהייתה ספירת קולות לא ברורה

הרב יוסף שלוש: לפעמים אלה שהתפזרו לא יחזרו

שמחה רוטמן: נכון, ולכן זה שיקול דעת של ועדת הבחירות

אלעזר שטרן: רשויות שאוחדו	14

אלעזר שטרן: 	(א) על אף האמור בסעיף 4, ברשות מקומית שאוחדה עם רשות 			מקומית אחרת כך שמעמדה המשפטי של הרשות המאוחדת  			הוא מועצה מקומית או עירייה, רבני העיר שכיהנו ברשויות  			המקומיות שאוחדו ימשיכו לכהן כרבני עיר ברשות המאוחדת

אלעזר שטרן:      			(ב) תחומי סמכותם של רבני עיר כאמור בסעיף זה ייוותרו כפי  			שהיו ערב איחוד הרשויות המקומיות

אלעזר שטרן:       			(ג) רב עיר שכיהן בתחום רשות מקומית שכתוצאה מאיחוד  			רשויות מקומיות הפכה לוועד מקומי, ימשיך לכהן כרבע עיר 			כמשמעותו בחוק זה, ומעמדו הוא כשל עובד המועצה הדתית 			או הרשות המקומיות, לפי העניין

יהודה חשאי: ברגע שאנחנו הופכים אותו לעובד המועצה הדתית, ראש המועצה יכול להגיד לו: תשמע, אדוני, להתראות, אני מפטר אותך, לכן המעמד שלו חייב להיות אותו מעמד כנבחר

שמחה רוטמן: לקחתי את הנוסח מהתקנות הקיימות

אלעזר שטרן: גם בתקנות של 2007 וגם בתקנות של 2022 יש הסדרים לגבי הנושא של רשויות מקומיות שאוחדו, רק שההסדרים הם לא אותם הסדרים

יהודה חשאי: אני רק מזכיר שבתקנות 2022 יש הקפאה של הנושא הזה עד שיתוקן החוק

אלעזר שטרן: המגמה, גם בתקנות של 2007 וגם בתקנות של 2022, היא שכשיש איחוד של רשויות לא משאירים מישהו באותו תפקיד אם הוא לא נצרך

אלעזר שטרן:  גם בתקנות 2007 וגם בתקנות של 2022, ככל שכתוצאה מאיחוד רשויות רשות מקומית הופכת להיות ועד מקומי, אותו אחד שכיהן כרב עיר אמנם לא ממשיך לכהן כרב עיר, אבל אין בכך כדי לפגוע במעמדו כעובד של המועצה הדתית או הרשות המקומית, לפי העניין

אלעזר שטרן:  המגמה  בהצעת החוק הזאת היא הפוכה, היא בעצם באה ואומרת שאותם אנשים שכיהנו לפני האיחוד ימשיכו לכהן באותו תפקיד של רב עיר למרות שלרשות המאוחדת אין תקן של רב עיר כי היא ועד מקומי

אלעזר שטרן:  יכול להיות מצב שבו אוחדו שתי ערים שבכל אחת מהן היו שני רבנים וכתוצאה מזה עכשיו יהיו ארבעה רבני ערים שיישארו בתפקידם

שמחה רוטמן: זה תיאורטי מאוד

אלעזר שטרן: כששתי רשויות מאוחדות ולכל אחת מהן יש מהנדס, האם שני המהנדסים נשארים בתפקיד שלהם?          

טלי גוטליב: איך זה מתכתב עם הגבלת הכהונה של רבנים?     

אלעזר שטרן: השאלה, האם אחרי שאוחדו שתי רשויות יש צורך בכל הרבנים שכיהנו לפני כן? זה צד אחד של הדילמה

אלעזר שטרן:  צד אחר של הדילמה זה שיש פה אנשים שמונו לתפקיד, שנבחרו לתפקיד, שמכהנים באיזו שהיא משרה, ולא רוצים לפגוע בזכויות שלהם

אלעזר שטרן:  צד שלישי הוא היבט הסמכויות

אלעזר שטרן:  הרי יש בחקיקה סמכויות שונות למישהו שמוגדר כרב עיר

אלעזר שטרן:  התקנות הנוכחיות אומרות שאם רשות מקומית הפכה לוועד מקומי, רב העיר אמנם לא ימשיך לכהן כרב עיר, אבל זכויותיו לא ייפגעו ודינו יהיו כדין עובד המועצה הדתית

אלעזר שטרן:  לנפקות של הגדרת רב עיר יש כל מיני השלכות, כמו למשל שהוא צריך לגור בעיר שבה הוא עובד

אלעזר שטרן:  לפי התקנות הקודמות לא חלה עליו החובה הזאת כשמדובר בוועד מקומי

אלעזר שטרן:  כאן מוצע שתחול עליו החובה הזאת, כי הוא עדיין יהיה מוגדר כרב עיר

שמחה רוטמן: האם חוק מגורי רבנים במקום כהונתם חל על הרבנים כיום?     

איגי פז: מבחינת תחולת הוראות חוק מגורי רבנים במקום כהונתם מה שמשנה זה הסטטוס של הרב

איגי פז:  כל עוד הוא בסטטוס של רב עיר החוק חל עליו

איגי פז:  ברגע שהסטטוס שלו הוא לא רב עיר החוק כבר לא חל עליו

שמחה רוטמן: 	בתקנות הישנות, עוד לפני תקנות 2022, יש הוראה שבאה ואומרת: יחדל לכהן כרב עיר שנתיים לאחר האיחוד

שמחה רוטמן:  האם אחרי שחלפו שנתיים האדם עצמו צריך להמשיך לגור במקום שהפך להיות ועד מקומי?     

איגי פז:  ברגע שהוא חדל לכהן כרב עיר חוק מגורי רבנים לא חל עליו

שמחה רוטמן: הוא יכול לעבור דירה משם?     

איגי פז: יכול להיות שחלות עליו הוראות של חוזר המנכ"ל

שמחה רוטמן: האם יש עוד השלכות לזה שהוא יחדל לכהן כרב עיר?     

איגי פז: יש לזה השלכות על הקשרים רבים אחרים

איגי פז:  לרב עיר יש סמכות לתת תעודות הכשר

שמחה רוטמן: האם לדעתכם הם לא יכולים היום לתת תעודות הכשר?     

איגי פז: 	הם יכולים לתת בדרכים אחרות

שמחה רוטמן: אבל הם צריכים את ההסמכה של הרב של המועצה המאוחדת

איגי פז: הם כבר לא רבני ערים

שמחה רוטמן: האם אתה בא ואומר לבן אדם שברגע שהוא חדל לכהן כרב עיר הוא יפרוש מהתפקיד בגיל יותר מוקדם?     

איגי פז: יש את חוק גיל פרישה

שמחה רוטמן: אז יש בכך כדי לפגוע במעמדו של עובד

איגי פז: זכויותיו שלו כעובד נשמרות, רק שהוא כבר לא רב עיר

שמחה רוטמן: אם הוא היה אמור לפרוש בגיל 75 ופורש בגיל 67, מעמדו כעובד לא נפגע? אני חושב שמעמדו כן נפגע

יהודה חשאי: למה אתה הולך לזה?      

שמחה רוטמן: כי זה מה שמעניין אותי כרגע

יהודה חשאי: גם יכול ראש המועצה להחליט שהוא מפטר אותו

שמחה רוטמן: גם זה נכון

שמחה רוטמן:  האם בכך שאתה בא ואומר לי שאת האדם מעכשיו אפשר לפטר זו פגיעה במעמד שלו כעובד?     

איגי פז: דינו כדין כל עובד - -     

שמחה רוטמן: 	זאת אומרת, יש בכך בכדי לפגוע במעמדו כעובד, כי עד עכשיו אף אחד לא היה יכול לפטר אותו, ועכשיו אפשר לפטר אותו

שמחה רוטמן:  אני לא מבין את העברית של התקנות

איגי פז: על רב עיר חלות הוראות שהן מעבר - -     

שמחה רוטמן: התקנות כמו שכתובות היום אומרות דבר והיפוכו, כי מצד אחד הן אומרות שהוא יחדל לכהן כרב עיר וזה לא יפגע במעמדו כעובד, אבל מצד שני אתה אומר שהפסקת עבודתו כרב עיר כן פוגעת במעמדו כעובד

שמחה רוטמן:  לא יכולתי להעתיק בעניין הזה את התקנות שכתובות היום, זה לא מסתדר מילולית

שמחה רוטמן:  יש פה את האלמנט של דיני עבודה, את העניין של איך אני משמר את מעמדו כעובד

איגי פז: השכר שלו נשאר אותו שכר

שמחה רוטמן: אפשר להקטין לו את המשרה, או אי אפשר להקטין לו את המשרה?     

יהודה חשאי:    אפשר

שמחה רוטמן: אז השכר לא נשאר אותו שכר

שמחה רוטמן:  אם אתה יכול להפחית לו את המשרה, סימן שהשכר שלו לא נשמר

איגי פז: גם לרב עיר אפשר להקטין את השכר

שמחה רוטמן: לא לפי החוק הזה

איגי פז: פסק דין ראש פינה

שמחה רוטמן: אני לא מוכן שתהיה סיטואציה שלרב מכהן ישנו את אחוזי המשרה, שהוא יהיה נתון לשרירות ליבם של גורמים

שמחה רוטמן:  אני מייצר פה מנגנונים שנועדו לשמר את העצמאות של רב כך שאם צריך להדיח אותו יהיה צריך הליך מאוד מיוחד, עם שני שליש ממועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  מאחר ואנחנו יודעים שכל צמצום של משרה זה פיטורים, שכל פגיעה בתנאי עבודה זה פיטורים, בעצם נתת דרך המנגנון הזה את האפשרות לפטר רב

שמחה רוטמן:       יש סוגיה נוספת שדיבר עליה היועץ המשפטי, וזה הנושא של הצרכים

שמחה רוטמן:  באמת יכול להיות שנמצא את עצמנו בתרחיש קיצוני של ארבעה רבני ערים

שמחה רוטמן:  אין אף עיר במדינה שאנחנו רוצים שיהיה דבר כזה

שמחה רוטמן:  המפתח הוא בדיני עבודה, בכך שתבוא ותגיד לי: הוא יוגדר כרב שכונה בעיר הזאת, ובלבד שלא ייפגע מעמדו ושכרו

שמחה רוטמן:  אם עשית איחוד ערים, תן לו רב שכונה בתקן קצת יותר גבוה ותספור את זה כחלק מעלות האיחוד

איגי פז:  הכוונה במילים "שלא ייפגע מעמדו כעובד" לא אומר שאם עכשיו חדלת לכהן כרב עיר אתה הולך מחר הביתה

יהודה חשאי: התשובה היא כן

שמחה רוטמן: זה נתון רק לשיקול דעת של מישהו

שמחה רוטמן:  עד עכשיו זה לא היה נתון לשיקול דעת

איגי פז: המשמעות של זה היא שאתה הופך להיות עובד מועצה דתית מן המניין

שמחה רוטמן: כשאתה אומר לבן אדם שזמן הכהונה שלו הוא עד גיל 67 במקום עד גיל 75, זו פגיעה במעמדו כעובד

שמחה רוטמן:  אתה יכול להגיד שזה שווה, אתה יכול להגיד שמשיקולים של צורכי הדת בעיר אתה לא מוכן לממן בעיר אחת ארבעה רבני ערים, אבל אי אפשר להחזיק את החבל בשני הקצוות ולהגיד שאני לא פוגע במעמדו אבל כן לפגוע במעמדו

שמחה רוטמן:  אם אנחנו נגיע לסיטואציה שבעיר יהיו ארבעה רבני ערים, זה יהיה מגוחך, זה ייצר מריבות, זה ייצר הרבה כאסח, זה ייצר בלגן

שמחה רוטמן:  אין לי בעיה שנייצר הסדר שבמקרה שכזה הרבנים שייבחרו יהיו רבני ערים ואחרים יהיו רבני שכונות, ובתנאי שמעמדם כעובדים לא ייפגע

שמחה רוטמן:  דווקא בגלל שרב הוא לא ככל עובד צריך לוודא שיש לו עבודה לעשות

שמחה רוטמן:  אם אין לו עבודה צריך לפתור את זה בדרך אחרת

שמחה רוטמן:  קודם צריכה להיות ההבנה שלהדיח רב זה לא כמו להדיח אף עובד אחר

שמחה רוטמן:  לפגוע במשרתו של רב זה לא כמו לפגוע במשרתו של אף עובד אחר, בגלל המעמד המיוחד של רבני ערים, העצמאות, האי תלות

שמחה רוטמן:  הפתרון צריך להיות פה כרוך אחד בשני

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאני אסכים שבפועל הוא יוגדר כרב השכונה, אבל זאת  בתנאי שמעמדו או תפקידו לא ייפגע

שמחה רוטמן:  יש גם את תפקידו של הרב כחותם על תעודות כשרות, ואז צריך לראות אם הוא יכול להיבחר לגוף הבוחר של מועצת הרבנות הראשית על תקן רב עיר או על תקן רב אחר

שמחה רוטמן:  חשוב לי הנושא של אי פגיעה במעמדו

אלעזר שטרן: אדוני דיבר על רב עיר שיהפוך להיות רב שכונה

אלעזר שטרן:  צריך לשים לב שזה חל לא רק על רבני ערים, אלא גם במצב שאיחוד של הרשויות הביא למצב של ועד מקומי

אלעזר שטרן:  האם זה אומר שבאותו מצב אותו רב יהפוך להיות רב יישוב?      

שמחה רוטמן: יכול מאוד להיות

יהודה חשאי: אני לא אוהב את ההשוואה למהנדס עיר או לכל תפקיד אחר

יהודה חשאי:  רב עיר זה מעמד על

יהודה חשאי:  אנחנו לא מדיחים רבנים, אנחנו לא מפטרים אותם

יהודה חשאי:  אנחנו מתעקשים שסעיף (א) יישאר כמות שהוא

שמחה רוטמן: גם אם כתוצאה ממנו יהיו ארבעה רבנים?     

יהודה חשאי: כן

יהודה חשאי:  כמו שיש שני רבנים ואנחנו יודעים לפתור מחלוקות לגבי סמכויות, כך יהיה גם כשיהיו ארבעה רבנים

יהודה חשאי:  מעמדם צריך להישמר כרבני עיר

יהודה חשאי:  יש היום שני רבני עיר ספרדיים במודיעין שלכל אחד מהם יש את התחום שלו, לכל אחד מהם יש את האזור שלו, אף אחד לא נכנס לשני

יהודה חשאי:  אנחנו יודעים לחיות עם הדבר הזה, אבל אנחנו לא יודעים לחיות עם כל איומי הפיטורים של הרבנים האלה

יהודה חשאי:  מי שאומר שרב של עיר שהפכה לוועד מקומי לא נתון לחסדיו של ראש המועצה, שהוא לא עומד בפני פיטורים, טועה, כי זה קרה בפועל

שמחה רוטמן: אמרתי שאת המציאות הזאת אני לא מוכן לקבל

יהודה חשאי: הצלחנו לעצור את התקנות האלו מלהיכנס לפועל בהסכמה עם משרד המשפטים

יהודה חשאי:  אנחנו מאריכים את זה עכשיו פעם שנייה עד שייחקק החוק

יהודה חשאי:  במציאות, כשרב עיר כיהן במעמד כזה והעיר הפכה לוועד מקומי, כשהוא הגיע לגיל 67 אמרו לו ללכת הביתה

יהודה חשאי:  עוד לפני זה איימו עליו שיקצצו לו את המשכורת

יהודה חשאי:  הדבר הזה הוא בלתי אפשרי

יהודה חשאי:  למנחמיה שנכנסה לתוך מועצה אזורית יש את הרב שלה, רק שהשכר שלו הוא של רב עיר

אלעזר שטרן: מה לגבי הסמכויות שלו?      

יהודה חשאי: הוא כמו רב יישוב

אלעזר שטרן: האם הסמכויות שלו נשארות אותן סמכויות? אם בחוק הרבנות הראשית כתוב שמתמנים כך וכך רבני ערים לגוף הבוחר, האם הוא ייחשב רב עיר לעניין הזה או רב יישוב?      

יהודה חשאי: ברגע שהפכו אותו לוועד מקומי הוא מקוטלג באיזה שהוא מקום בשלטון המקומי

שמחה רוטמן: נניח שבוועדה הבוחרת של רב אזורי צריך רב אזורי ממועצה אזורית אחרת שימונה על ידי מועצת הרבנות הראשית, האם האיש הזה יהיה רב עיר? האם הוא יהיה רב אזורי? האם הוא יהיה רב יישוב? אם יש לי את חוק מועצת הרבנות הראשית וצריך לבחור 30 רבני ערים, האם הוא נחשב רב עיר או רב אחר? מה המטרה, מה התכלית, מה המשמעות של זה מלבד הנושא של מעמדו הכלכלי, זכויותיו כעובד וזה שהדחתו תהיה כרב עיר? האם הוא יכול לחתום על תעודת כשרות?      

יהודה חשאי: בוודאי

שמחה רוטמן: האם הוא צריך לפעול בהתייעצות עם הרב האזורי? כתבנו פה שרב יישוב צריך לפעול בהתייעצות

שמחה רוטמן:  האם חלה או לא חלה עליו חובת התייעצות? מה מעמדו?      

הרב אליעזר ברוד: בבחירות למועצת הרבנות ולרבנים הראשיים יש שמונה רבנים של שמונת היישובים הגדולים

הרב אליעזר ברוד:  יכולה להיות מועצה מקומית שכמועצה מקומית היא חדלה להתקיים אבל כיישוב היא אולי היישוב הגדול השני

יהודה חשאי:   אם הוא רב עיר הוא נמצא ב-29 ערים הגדולות

שמחה רוטמן: אתה לא יכול לייצר מצב שאתה פוגע בזכויות שלו במסגרת האיחוד הזה

יהודה חשאי: אנחנו נחזור למשרד ונלמד את הדברים, אבל הרציו מבחינתנו הוא שהמעמד שלו כרב עיר יישמר

יהודה חשאי:  צריך לראות מה קורה ברגע שזה הופך לוועד מקומי

שמחה רוטמן:   אתה אומר שמבחינתך הוא ייחשב רב יישוב בוועד מקומי, כאשר בתחומים מסוימים יישמר לו המעמד של רב עיר

שמחה רוטמן:  אם הוא הופך להיות רב יישוב, זה אומר ש-100% משכרו הוא מקופת המדינה, היישוב לא נושא בעלות

שמחה רוטמן:  רב עיר זה 60/40

יהודה חשאי: יש מקומות שזה 75/25

שמחה רוטמן: זה סיכום ספציפי

שמחה רוטמן:  האם מכאן ולהבא אנחנו עושים 60/40?     

יהודה חשאי: לא

איגי פז: מה שמשנה זה שזה מתקציב המועצה הדתית

שמחה רוטמן: תקציב המועצה הדתית שעליו חל הכלל הבסיסי של 60/40 או 75/25, תלוי במועצה

שמחה רוטמן:  רב יישוב מכוסה ב-100% על ידי המשרד

שמחה רוטמן:  אם עכשיו יהיה ועד מקומי, מי יישא בשכרו?     

יהודה חשאי: המועצה האזורית או המועצה המקומית תמשיך לשלם את שכרו

יהודה חשאי:  גם מועצות אזוריות היום ממשיכות לשלם - -     

שמחה רוטמן:  לא, הסברנו שמועצות אזוריות מקבלות שקל לשקל

שמחה רוטמן:  כל אירוע כזה הוא אירוע ייחודי

שמחה רוטמן:  יכול להיות שעדיף להגיד שבמקרה כזה יתנו הנחיות ספציפיות בתקנות, ובלבד שלא ייפגע מעמדו מבחינת מועד הפרישה, הסטטוס והטייטל האישי שלו כרב עיר

יהודה חשאי: אני חושב שהפתרון צריך להינתן בחוזר מנכ"ל או בתקנות

יהודה חשאי:  הדבר העיקרי זה שמעמדו ושכרו יישארו כרב עיר, גם אם זה בוועד מקומי, ולגבי שאר הדברים נעביר אותו למעמד של רב יישוב

שמחה רוטמן: תהיו פתוחים גם לרב שכונה, כי אני חושב שבמקרים מסוימים זה יהיה יותר נכון

שמחה רוטמן:  לא ייפגע מעמדו וגם הטייטל שלו כרב עיר, אבל הוא יכהן כרב שכונה

יהודה חשאי: במודיעין מכבים רעות הייתה חלוקה אוטומטית

יהודה חשאי:  אלה דברים שצריכים להיכתב בתקנות

שמחה רוטמן: הוראות ספציפיות כשקורה איחוד כזה

איגי פז: אני חושב שצריך להבהיר ביחס לסעיף הזה את התחולה

איגי פז:  הזכיר פה המנכ"ל את מה שהיה במודיעין מכבים רעות אחרי שהיה איחוד

איגי פז:  הדין באותה עת היה שצריך לעשות הליך בחירה פנימי בין הרבנים

איגי פז:  הליך הבחירה הפנימי אז לא התקיים, לכן לפי הוראות התקנות שהיו באותה עת הם חדלו לכהן כרבני עיר

שמחה רוטמן: אם יבוא אחרי החוק הזה השר ויוציא הוראות שבמכבים רעות תחום הסמכות שלו יהיה כרב שכונה אבל שכרו, מעמדו ותפקידו כרב עיר לא ישתנו, בסדר גמור

שמחה רוטמן:  ההוראות וההנחיות שהשר ייתן לכל מקרה נקודתי יהיו חייבות להיות לפי הקווים המנחים שנגיד פה, בסעיף הזה

שמחה רוטמן:  האם במקרה מסוים יגידו שהוא יהיה רב שכונה או יגידו שהוא יהיה רב עיר, זה כבר פחות משנה, זה הפרטים

שמחה רוטמן:  מה שחשוב זה שגיל הפרישה שלו יישאר אותו גיל, שהטייטל שלו כרב עיר יישאר אותו טייטל

שמחה רוטמן:  בוועד מקומי תפקידו יהיה רב יישוב, אבל לענין הטייטל האישי שלו הוא יישאר רב עיר

משה סולומון: כאן אנחנו נמצאים בסיטואציה שיש לה השלכות תקציביות משמעותיות

משה סולומון:  כל הרעיון באיחוד רשויות הוא להתייעל, לקצץ במשרות, להפוך למשהו יותר קטן שנותן שירותים ליותר תושבים

משה סולומון:  חלק מהתייעלות זה לא להמשיך ולשאת במשרות שיכול להיות שהן לא נדרשות

משה סולומון:  כאשר מדובר בעובדים סטטוטוריים שחשוב מאוד לשמור על עצמאותם, מה שמכנים שומרי סף, אם זה יועצים משפטים, מהנדסי רשויות מקומיות, גזברים, אז אין סיטואציה שבה נשארים שני מהנדסי ערים, שני גזברים או שני יועצים משפטיים

משה סולומון:  יכול להיות מצב שבו מהנדס רשות אחת הופך לסגן מהנדס או מכהן בתפקיד אחר במינהל ההנדסה ברשות שחוברה לה יחדיו, אבל גם יכול להיות שהוא לא נשאר בתפקיד

אלעזר שטרן: איך מחליטים את זה?     

משה סולומון: ראש הרשות ברשות המאוחדת הזאת מגבש יחד עם משרד הפנים את הבחירה

משה סולומון:  מנכ"ל העיר מודיעין מכבים רעות של היום היה מנכ"ל של מכבים או של רעות, לא של מודיעין

שמחה רוטמן: זה ברור

שמחה רוטמן:  השאלה מה עשו עם המנכ"ל של מודיעין

משה סולומון: או שהם סיימו את תפקידם בתפקידים הסטוטוריים, או שהם הפכו להיות סגנים או בעלי תפקידים בתוך האגפים החדשים

משה סולומון:  במצב הנוכחי שאנחנו מדברים בו אין שיקול דעת שכזה, אין התייעלות שכזו, נשארים ברשות שחוברה לה עם אותו מספר של רבני ערים

משה סולומון:  אנחנו לא רואים סיבה להשאיר תפקידים שכאלה

משה סולומון:  כפי שגם אמר אדוני, יש לזה השלכות כלכליות שיהיה צריך לברר אותן ובהתאם לזה נבין עד כמה אנחנו מתנגדים לסיטואציה

משה סולומון:  אנחנו לא רואים לזה סיבה

שמחה רוטמן: המקרה של רשות מאוחדת זה מקרה יחסית קל

שמחה רוטמן:  אנחנו יודעים שיש בערים, בוודאי כאשר מאחדים, שני רבנים

שמחה רוטמן:  אין שני מהנדסים, אין שני יועצים משפטיים, אבל יש שני רבנים

משה סולומון: כל אחד חולש על תחומו ועל קהלו

שמחה רוטמן: זה לא על קהלו, כי הרבה פעמים התפקידים הם ברוטציה ביניהם

שמחה רוטמן:  יש גם סיטואציות של רבני שכונות שעובדים בתחומי הפעילות תחתי הרב, לכן מהבחינה הזאת זה לא כמו מהנדס

משה סולומון: זה כמו שכר מהנדס

משה סולומון:  אנחנו עוד לא הגענו לסוגיה של רבני שכונות, אבל כבר נאמרו פה דברים על כך שמדובר בתפקיד שהיה אמור להסתיים בהודעת המדינה לבית המשפט העליון

משה סולומון:  אנחנו עדיין לא הבענו את עמדתנו שלנו בעניין רבני שכונות, אבל גם כאן אנחנו סבורים שהנושא הזה לא צריך להיות בשיקול דעת של המדינה, זה צריך להיות בהסכמות

יהודה חשאי: זה לא בשיקול דעת של המדינה

יהודה חשאי:  זה מתחיל מהרשות, זה מתחיל מהמועצה הדתית, זה לא מתחיל אצלנו

משה סולומון: רבני שכונות?     

יהודה חשאי: רבני שכונות, רבנים אזוריים ורבני יישובים זה דבר שמתחיל מהצד של הרשות, אף פעם זה לא מתחיל מהמשרד

אלעזר שטרן: זה בנוסח המתוקן

יהודה חשאי: להבדיל מכל בעלי הפונקציות שאמרת, ואנחנו מכבדים את כולם, האדם היחידי שנבחר לתפקיד עד גיל 75 זה רק אדם אחד

יהודה חשאי:  לא מדובר בראש רשות שנבחר לחמש שנים, לא מדובר במהנדס שעובד בחוזה אישי, לא מדובר באף בעל תפקיד אחר

יהודה חשאי:  התפקיד היחידי שבו אדם נבחר עד גיל 75 זה רב עיר

יהודה חשאי:  אנחנו הולכים לשנות פה סדרי בראשית בגלל שיקולים פוליטיים כאלה ואחרים

יהודה חשאי:  בואו ניכנס קצת לפרופורציות ונדבר על כמה איחודים נעשו ב-20 השנים האחרונות

יהודה חשאי:  מכיוון שאת באה מהשלטון המקומי אז את יודעת מה הסיכוי לאיחוד ולפיצולים ב-20 השנים הבאות

יהודה חשאי:  אנחנו מדברים על פגיעה מאוד מינורית במדינה, בשלטון המקומי, בכולם

יהודה חשאי:  אנחנו יודעים את ההיסטוריה של ה-30 השנים האחרונות וגם מה הצפי

יהודה חשאי:  אנחנו לא מדברים על זה שאנחנו הולכים לשים בחוק משהו רציני

יהודה חשאי:  תזכרו שרב עיר שנבחר עד גיל 75 שינה את חייו בהתאם, לכן אי אפשר להגיד לו ביום אחד לקום וללכת

משה סולומון: זה לא מדויק

משה סולומון:  גם מהנדסי רשויות מקומיות וגם גזברים הם ללא קציבת כהונה

יהודה חשאי: מדובר בחוזים אישיים שמאפשרים יום אחד לשלוח אותם הביתה

משה סולומון: אלה לא חוזים אישיים שיכולים להסתיים

שמחה רוטמן: זה דיון צד שהוא לא רלוונטי

שמחה רוטמן:  הסברנו מה ההבדל בין כל עובד

שמחה רוטמן:  בחוק ההתייעלות ובחוק שבו ביטלו את האיחודים הייתה הוראה מאוד ברורה על שמירת זכויות העובדים באופן מלא

שמחה רוטמן:  אמנם נותנים הוראות נקודתיות במסגרת תכנית האיחוד בשיקול דעת השר, אבל עדיין יש את ההסכם הקיבוצי שמגן ועוד אלף אלמנטים אחרים שמגינים

שמחה רוטמן:  יש הוראה סטטוטורית שאומרת שמי שהיה עובד ערב המעבר ממשיך להיות עובד של הרשות המאוחדת או של הרשות המפוצלת

משה סולומון: לגבי מהנדסי הרשויות המקומיות, יועצים משפטיים וגזברים, יש הוראות בחוק שמסדירות את האופן שבו אפשר לסיים את כהונתם

משה סולומון:  מדובר על הוראות מאוד דרקוניות, ממש לא חוזים אישיים שאפשר לפטר לפי רצון ראש הרשות

משה סולומון:  אין גם קציבה לכהונתם, הם יכולים לכהן עד גיל פרישה בדומה לרבני ערים

משה סולומון:  הם גם נבחרים על ידי נבחרי ציבור באותו פרוקסי שדובר עליו עד כה בעניין רבני ערים

שמחה רוטמן: זה לא רלוונטי לנושא הדיון

שמחה רוטמן:  מה שכן רלוונטי לחוק זה ההסדר שמופיע בסעיף 15(3) לחוק ההתייעלות, וזה ההסדר העקרוני שיהיה גם פה

שמחה רוטמן:  אני דורש שבעניין המעמד האישי של הרב הנובע מהיותו עובד הרשות המאוחדת לא תהיה שום הוראה שתפגע בהיקף משרתו, במשך כהונתו

שמחה רוטמן:  אפשר לבוא ולייצר חלוקת סמכויות כדי שלא יהיה מצב של ארבעה רבנים שאף אחד לא יודע מה כל אחד עושה

אלעזר שטרן: אתה מתכוון לעבור מהניסוח של הסעיף הזה לניסוח של - -?      

שמחה רוטמן: יכול להיות

הרב שמעון אלמליח: אין מצב כזה של ארבעה רבנים ביישוב שהפך לוועד מקומי, כי בדרך כלל מדובר במועצה מקומית שאוחדה עם רשות אזורית שממילא אין לה רב

הרב שמעון אלמליח:  אפילו מצב של שני רבנים זה כמעט ולא מציאותי

הרב שמעון אלמליח:  בכל המועצות המקומיות בארץ ישראל יש רב עיר אחד

הרב שמעון אלמליח:  תיאורטית יכולים להיות שניים, אבל במציאות יש אחד

הרב שמעון אלמליח:  כל הקושיה שהתלבטתם בה בדקות האחרונות לא קיימת

הרב שמעון אלמליח:  אין פה גם עניין של בזבוז כספי ציבור, כיוון שהרבנים באיחודים שהפכו לוועד מקומי ממשיכים לקבל את שכרם כרבני עיר

הרב שמעון אלמליח:  לגבי הסמכות, נשארת להם אותה סמכות

הרב שמעון אלמליח:  כל השאלה היא אם בפועל הוא יחתום כרב עיר או כרב יישוב, אבל הסמכות היא אותה סמכות

הרב שמעון אלמליח:  בהחלטת הקבינט הכלכלי משנת 2009 כתבו שצריך לעגן בחקיקה את איסור הפגיעה ברבני איחוד רשויות

הרב שמעון אלמליח:  אין בשינוי הסטטוס המשפטי של הרשות המקומית כשלעצמו כדי להשפיע על היקף המטלות, האחריות והדרישות המוטלות על כתפי רב העיר

שמחה רוטמן: אנחנו צריכים לעשות את מה שנעשה בחקיקה במקרים הקודמים, וזה להגיד שבכל מקרה של איחוד, השר לשירותי דת, בהתייעצות עם הרבנים הראשיים לישראל, ייתן הוראות לעניין המשך העבודה של הרשות המאוחדת או של הוועד המקומי, ובלבד שלא תיפגע משכורתו, מעמדו, תפקידו ומשך כהונתו של הרב המכהן

הרב שמעון אלמליח: אבל אז אתה מציב את הרב בידי החלטות פוליטיות

שמחה רוטמן: זה לא החלטות פוליטיות

שמחה רוטמן:  השר לשירותי דת, בהתייעצות או בהסכמת הרבנים הראשיים לישראל, נועד לתת מענה לסיטואציה הדי נדירה והייחודית של איחוד ולדאוג לכך שמעמדו של הרב לא ייפגע

שמחה רוטמן:  האם רב הוועד המקומי בתוך מועצה אזורית יכול להיות רשם נישואין או לא? אני לא יודע, יכול להיות שנקודתית מתאים, יכול להיות שנקודתית לא מתאים

שמחה רוטמן:  זה לא אצלו בטאבו

הרב שמעון אלמליח: מה קרה שהוא לא יכול לתת - -?      

שמחה רוטמן: אני לא יודע מה קרה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאין צורך

הרב שמעון אלמליח: מה, האנשים פרחו באוויר?     

שמחה רוטמן: אני לא יודע

שמחה רוטמן:  יכול להיות שכן, יכול להיות שלא

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהאנשים רוצים ללכת למשרדי המועצה ולקבל שם את כל השירותים המוניציפאליים

שמחה רוטמן:  אתה יודע את כל המקרים העתידיים? לא

הרב שמעון אלמליח: באיחוד מועצות דתיות יש - -     

שמחה רוטמן: אז ודאי שיהיה שינוי

שמחה רוטמן:  ואם הוא עכשיו הופך להיות שכונה, הוא צריך להיות אחראי על המקוואות באזור שלו

הרב שמעון אלמליח: הוא תמיד נשאר - -     

שמחה רוטמן: הוא לא תמיד נשאר

הרב שמעון אלמליח: הוא לא חולש על כל המועצה האזורית

שמחה רוטמן: מאיפה כבודו יודע? מה אם זה שתי ערים? מה אם זה מודיעין מכבים רעות? לי אין תשובות לכל המקרים העתידיים

שמחה רוטמן:  אני חושב שלאף אחד לא יכולות להיות תשובות נכונות לכל המקרים העתידיים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שבחלק מהמקרים יתאים שהוא יהפוך לרב שכונה

שמחה רוטמן:  אם יאחדו מחר בבוקר את בני ברק ואת רמת גן, יכול להיות שצריך שיהיו שני רבנים, יכול להיות שצריך שיהיה רב אחד לשתי הערים המאוחדות ורב שכונה לבני ברק ורב שכונה לרמת גן

שמחה רוטמן:  אני לא יודע מה יהיה מתאים

שמחה רוטמן:  ישב השר, בהתייעצות עם ראש הרשות המקומיות והסכמת שני הרבנים הראשיים, וייתן הנחיות ספציפיות מה עושים, ובלבד שמעמדו ומשך כהונתו לא ייפגעו

שמחה רוטמן:  לא צריך לערבב שיקולים של ועד עובדים עם שיקולי רבנות

הרב יוסף שלוש: דיברו כל הזמן על מודיעין שבה יש שלושה רבני ערים

שמחה רוטמן: היום יש שניים

הרב יוסף שלוש: אף אחד לא יודע ששכרם הוא שכר של רב אזורי, שזה שליש משכר של רב עיר

יהודה חשאי: זאת הבעיה

שמחה רוטמן: זה חלק מהאנומליה הבעייתית שאנחנו מדברים עליה

שמחה רוטמן:  מה שהיה בעבר לא טוב

הרב אליעזר ברוד: אולי כדאי שיהיה כתוב בחוק שאוטומטית הוא חוזר להיות רב עיר

שמחה רוטמן: אני לא מייצר חליפות ליתומים שעוד לא נולדו

שמחה רוטמן:  ניתן פה הוראה שבכל מקרה של איחוד רשויות או פיצולן יינתנו הוראות ספציפיות על ידי השר, בהתייעצות עם ראש או ראשי הרשויות הרלוונטיות והסכמת הרבנים הראשיים לישראל, ובלבד שלא ייפגע מעמדו, תפקידו, משך כהונתו של הרב

שמחה רוטמן:  האם הפתרון שאני מציע ייתן מענה לדבר כזה בעתיד?       

הרב אליעזר ברוד: יש פה בעיה

ענת מאור: אדוני היושב ראש, אני רוצה להסב את תשומת הלב לכך שאמרת שהדיון על התקציב יהיה בנפרד

ענת מאור:  ההצעה כרגע קובעת מה שלא ניתן לאף אחד מבעלי התפקידים הסטטוטוריים האחרים

ענת מאור:  הטענה או הקביעה "ובלבד שלא ייפגע מעמדו ושכרו" עומדת בניגוד לכל הרעיון של האיחוד

שמחה רוטמן: אני חושב שלא

שמחה רוטמן:  הראיתי שגם במקרה של איחוד וגם במקרה של פירוק כיצד הכנסת דאגה שזה לא יקרה

ענת מאור: יש פה העדפה לעומת - -     

שמחה רוטמן: גם בחוק ההתייעלות שיצר את האיחודים וגם בחוק שפירק איחוד מסוים ניתנו הוראות ברורות

שמחה רוטמן:  את כל העובדים האחרים ניתן לפטר בכללים מסוימים, אבל זה שהעובדים הופכים להיות עובדים של הרשות המאוחדת או של הרשויות המפוצלות זה ההסדר

שמחה רוטמן:  איך משמרים את מעמדם? יש כללים שונים לכל אחד ואחד

אלעזר שטרן: 	האם השר גם יקבע מי מבין שני רבני הערים אחרי האיחוד יהיה רב שכונה?      

שמחה רוטמן: 	להפוך לרב שכונה הוא לא יהפוך כי הוא רב עיר

שמחה רוטמן:  תחום הסמכות שלו יכול להיות כשל רב שכונה

אלעזר שטרן: מי שיקבע את זה יהיה השר?     

שמחה רוטמן: השר, בהסכמת הרבנים הראשיים והתייעצות עם הרשות המקומית

אלעזר שטרן: גם את תחומי סמכותו הוא יקבע?     

שמחה רוטמן: כן

הרב יוסף שלוש: לא הגיוני שאת תחומי סמכותו יקבע השר ולא הרבנים הראשיים

שמחה רוטמן: בהסכמת הרבנים הראשיים

שמחה רוטמן:  השר לא יכול לקבוע את זה לבד

הרב יוסף שלוש: את הכשרות ואת הנישואין הוא כבר נותן במקום

הרב יוסף שלוש:  אין עוד סמכויות

שמחה רוטמן: אתה מדבר על המקרה שבו הוא הופך להיות רב של יישוב?     

הרב יוסף שלוש: כן

שמחה רוטמן: אנחנו מדברים על מצב שבו יהיו שני רבני ערים

הרב משה אלחרר: 	אין שום משמעות לדיני עבודה ביחס לרבני עיר

שמחה רוטמן: ולכן אנחנו מכניסים עכשיו סעיף שמונע את זה

עידו פכטר: האם הניסוח החדש הוא רטרואקטיבי או רק מכאן ולהבא?      

הרב יוסף שלוש: 25% משרה במקום 100%

שמחה רוטמן: אני אכתוב בהוראות המעבר שבתוך 30 יום או ארבעה חודשים ייתן השר הוראות במקומות שבהם הדבר הזה מתקיים, ובלבד שלא ייפגע מעמדם, תפקידם וכו'

עידו פכטר: זה יהיה רטרואקטיבי?     

שמחה רוטמן: אתה מדבר על מישהו שהיום מקבל 25% ויעלו לו ל-100%?     

עידו פכטר: שהורידו לו

שמחה רוטמן: את זה נעשה בדיון התקציבי

עידו פכטר: זה חשוב, כי זה הסיפור פה

שמחה רוטמן: זה בוודאי חשוב

שמחה רוטמן:  צריך לתת לזה מענה

שמחה רוטמן:  אני חושב שנעשו הרבה עוולות כתוצאה מהתקנות הקיימות

שמחה רוטמן:  אין ספק שנגרמו, בלי קשר להוראות המעבר של האיחוד והפיצול, כל מיני דברים שגרמו לבעיה

שמחה רוטמן:  העניין שהשכר לא יפחת מחצי משרה יחול גם רטרו

שמחה רוטמן:  לא יהיה מצב שמעכשיו מועצות שלא הגיעו להסכמות יישארו ב-15%

שמחה רוטמן:  החצי משרה שקבענו יחול גם רטרו, אבל זה לא בסעיף הזה

אלעזר שטרן: הוועדה הבוחרת		15

אלעזר שטרן: 	(א)	רב יישוב ייבחר באמצעות ועדה בוחרת, וזה הרכבה:     

אלעזר שטרן: הרב הוותיק ביתור מקרב רבני היישובים בתחומי  

אלעזר שטרן: הקשיש מביניהם;     

אלעזר שטרן: יהיה אישה;     

אלעזר שטרן: נציג המועצה האזורית;     

אלעזר שטרן: גם במרכז הוועדה;     

אלעזר שטרן: נציגים שימונו על ידי הוועד המקומי, ואולם, לפחות שניים מתוך הנציגים יהיו פעילים בתחום הדת ביישוב;     

אלעזר שטרן: הוועדה שני נציגים שימונו על ידי המועצה האזורית,  אחד מהם בהסכמת השר, והוא ישמש כיושב ראש הוועדה

אלעזר שטרן:      	בשנת 2008 הייתה ועדה בין משרדית שפרסמה דוח לגבי כל הנושא של מה שמכונה "המשרתים בקודש", שזה בין היתר רבני יישובים ורבנים אזוריים

אלעזר שטרן:  חלק גדול מהמסקנות של הוועדה הזאת אומצו בחוזר מנכ"ל, אבל אחת ההמלצות שלא אומצה בחוזר מנכ"ל הייתה ההמלצה הספציפית שהבחירה של רב יישוב לא תיעשה על ידי ועדה ממנה אלא על ידי תושבי היישוב עצמו

שמחה רוטמן: זה לא המצב היום

אלעזר שטרן: 	אני מעורר את זה כשאלה, כי ישבה ועדה שהגיעה למסקנה שלאור האופי של היישובים יש היגיון מסוים שהתושבים עצמם יבחרו את הבן אדם

אלעזר שטרן:  זה לא המצב הקיים היום

שמחה רוטמן: צריך לשים לב שבגוף בוחר של שמונה יש גורם אחד שהוא של הרגולטור, של השר, כשכל השאר הם לוקאליים ברמות כאלו ואחרות

שמחה רוטמן:  אני חושב שכל מי שדיבר פה על לקחת את הכוח מהמקומי צריך לברך על ההרכב הזה

שמחה רוטמן:  ההרכב הנוכחי של הוועדה נותן משקל מאוד מאוד גדול ללוקאליות

שמחה רוטמן:  אני מזכיר לכם גם שמדובר פה בהליך שצריך להיות בהסכמת הגוף המקומי, זה לא הליך שאפשר לכפות

שמחה רוטמן:  למה הרב האזורי לא נוכח שם? השאלה אם לא כדאי שהוא יהיה חלק מהגוף הבוחר

יהודה חשאי: 	אפשר להוריד נציג אחד מהוועד הדתי של היישוב

שמחה רוטמן: 	אפשר לקבוע שיהיה רב המועצה האזורית או נציג

יהודה חשאי: אני חושב שבמקום ארבעה של היישוב המקומי אפשר שיהיה - -     

שמחה רוטמן: או שאפשר להוסיף נציג כך שיהיה גוף של תשע

אלעזר שטרן: אפשר שהוא יהיה במקום נציג המועצה הדתית

יהודה חשאי: אנחנו עומדים על כך שיהיה נציג המועצה הדתית

איגי פז: אם יש רב אזורי, זה יהיה הרב האזורי, ואם אין רב אזורי, יכהן הרב הוותיק

שמחה רוטמן: 	אני חושב שזה יותר מתאים

שמחה רוטמן:  הייתי כותב את הרב האזורי או נציגו

יהודה חשאי: הרב האזורי הוותיק

שמחה רוטמן: 	הרב האזורי הוותיק או נציגו

יהודה חשאי: אין עניין של נציגו

יהודה חשאי:  כל המטרה שלנו היא לערב את הרבנים האזוריים

יהודה חשאי:  אנחנו לא מחפשים לשים מישהו במקומם

שמחה רוטמן: יכול להיות שהרב האזורי יבוא ויגיד: מתאים שביישוב הסמוך הנציג יהיה

טלי גוטליב: למה אני צריכה שרב היישוב הסמוך יחליט על היישוב האחר? לפעמים יש סכסוכים בין יישובים

יהודה חשאי: אני מסכים עם טלי

שמחה רוטמן: לפעמים הרב הסמוך מכיר הכי טוב את היישוב הסמוך, כי כשהיו צריכים משהו באו אליו

טלי גוטליב:   איך קשור היישוב הזה ליישוב הזה? למה שתהיה לו השפעה?     

שמחה רוטמן: אין לי בעיה שיהיה הרב האזורי שאחראי על היישוב, כאשר בהעדר רב כזה יהיה מה שכתוב בסעיף (2)

יהודה חשאי: אבל יש מקומות שאין רבנים אזוריים

שמחה רוטמן: בהעדרם יהיה רב אזורי של מועצה סמוכה

אדיר נעמן: 	במידה ואין רב אזורי אלא רק רבנים מקומיים של היישובים, האם ייתכן שנלך לרב הוותיק על אף שהוא נמצא מאוד מרוחק ולא רלוונטי לאזור הזה?     

שמחה רוטמן: אין כזה דבר לא רלוונטי, כי הוא מכיר את התפקיד של רב יישוב, הוא עובד מול אותה מועצה

אדיר נעמן: האם יש דרך שבה ניתן להוציא את זה ממנו ולהעביר למישהו אחר?      

שמחה רוטמן: הרעיון הוא לייצר מנגנון בטייס אוטומטי

שמחה רוטמן:  שוב, זה לא כזה משמעותי, כי הוא אחד מתוך שמונה

אלעזר שטרן: אני רק מזכיר שהנושא של ועד דתי עוד לא נסגר

אדיר נעמן: ועד דתי זה וולונטרי לגמרי, זה לא מעוגן בשום מקום, אין לזה שום תוקף

שמחה רוטמן: אני לא יודע מה הוועד הדתי הזה, אבל לכאורה הוועד יכול להחליף אותם מהרגע להרגע, אין להם זכות בטאבו להישאר ועד דתי

שמחה רוטמן:  אם הוועד המקומי רוצה אותם בהליך הבחירה, הם יהיו שם, ואם הוועד המקומי לא רוצה אותם בהליך הבחירה, הוא יחליף אותם

הרב יוסף שלוש: הם נמצאים בבית הכנסת, הם מכירים את האנשים

הרב יוסף שלוש:  הם הכי רלוונטיים מכל האנשים

שמחה רוטמן: מי בוחר אותם?     

הרב יוסף שלוש: הוועד מקומי

שמחה רוטמן: כשאני שואל יישוב מי הוועד הדתי שלו, מי עונה לי?      

הרב יוסף שלוש: הוועד המקומי

הרב יוסף שלוש:  אם אתה מכניס מראש פוליטיקה לתוך ועד מקומי בכך שהוא יקבע את כל הארבעה מבלי שהדתיים ביישוב יקבעו, זה לא דבר הגיוני

שמחה רוטמן: הדתיים ביישוב לא קובעים

הרב יוסף שלוש: אבל יש שניים מתוך שמונה

שמחה רוטמן: אותם שניים הם נציגים של הוועד המקומי

הרב יוסף שלוש: הם אלה שנמצאים בבית הכנסת

שמחה רוטמן: 	אולי כבוד הרב מכיר יישוב מסוים

הרב יוסף שלוש: אני מכיר את רוב היישובים בארץ

ענת מאור: 	ההשפעה צריכה להיות מקומית

שמחה רוטמן: 	אין על זה ויכוח

שמחה רוטמן:  השאלה אם יש מושג סטטוטורי שנקרא ועד דתי, ומי קובע אותו

שמחה רוטמן:  עונים לי שבפועל ועד דתי זה כמו ועדת תרבות

שמחה רוטמן:  הוועד הזה הוא ועד שנקבע על ידי הוועד המקומי

שמחה רוטמן:  אם הוועד המקומי לא ירצה שהם ישתתפו בהליך הבחירה, הכוח והסמכות נתונים בידו להחליף אותם

שמחה רוטמן:  במקרים בהם הוא רוצה אותם מעורבים, הוא ישלח אותם כנציגים לפי סעיף 7

הרב יוסף שלוש: אם יהיה כתוב בחוק הוועד הדתי, ב-99% מהמקרים הוועד המקומי לא יזיז את הוועד הדתי

הרב יוסף שלוש:  זה נדיר שישנו ועד דתי

יהודה חשאי: 	אני רוצה להזכיר שהיום זה כן עובד ככה

יהודה חשאי:  על הדבר הזה לא היה אף פעם עוררין

שמחה רוטמן: 	איך בוחרים את הנציגים מתוך הוועד הדתי כשיש ארבעה?      

יהודה חשאי: יספר לך ראש המועצה

שמחה רוטמן: הוא מספר לי שהוא לא יודע לעבוד עם ההגדרה הזאת

יהודה חשאי: זה ועד דתי שנבחר

שמחה רוטמן: הוא לא נבחר

אלעזר שטרן: בדיונים הקודמים היו שתי הגדרות חלופיות, כשכל אחד השתמש במשהו אחר

אלעזר שטרן:  חלק התייחסו לזה כסוג של ועדת משנה של הוועד המקומי, חלק דיברו על זה כגוף שהתושבים בוחרים בו

שמחה רוטמן: 	אם אני אשאל את ראש המועצה שיושב כאן מי הם הוועד הדתי, הוא יגיד לי שבחלק מהמקומות מדובר באנשים שנמצאים בבית כנסת אבל הם לא חלק מהוועד המקומי, הם לא התמודדו לוועד המקומי, הם לא ועדת משנה של הוועד המקומי

שמחה רוטמן:  אנשים שיושבים בבית הכנסת ואחראים על נושא הדת ביישוב הם ועד דתי במובן הזה - -     

הרב יוסף שלוש: אדוני היושב ראש, אמרת בהתחלה שיכול להיווצר מצב שהוועד המקומי יבחר את מי שהוא רוצה

הרב יוסף שלוש:  כשאתה קובע מראש שייכנסו שניים, זה אומר שיהיה ברור האופי של הרב

הרב יוסף שלוש:  אם אתה משאיר את הכל לוועד המקומי, בעצם קבעת שהוועד המקומי הוא זה שיקבע את הרב

שמחה רוטמן: 	כבוד הרב, הוא חייב ששניים מתוך הנציגים יהיו פעילים בתחום הדת ביישוב

יהודה חשאי: הם גם יכולים לבחור ועד דתי חדש מחר בבוקר

שמחה רוטמן: 	אם הם רוצים לעשות את זה, הם יעשו את זה

שמחה רוטמן:  אם אין רצון טוב, הם לא יבקשו רב מלכתחילה

אדיר נעמן: ישנם יישובים בהרכב לא מוכר כל כך, כמו מרכז שפירא שיש בו תשעה בתי כנסת, שאין בהם ועד דתי

אדיר נעמן:  לבחור ועד דתי זו תהיה סאגה יותר מאשר לבחור רב יישוב

אדיר נעמן:  יכול להיות שצריך לקבוע שני נציגים

שמחה רוטמן: אני מסכים

שמחה רוטמן:  ככל שהיישוב יותר דתי כך יש בו פחות ועד דתי

אדיר נעמן: נכון

משה סולומון: ראש המועצה שפיר מדבר בשם מרכז השלטון האזורי בכללותו

בן דוד: כאן ניכר שבבחירת רבני יישובים רובו של הגוף הבוחר, חמישה מתוך שמונה, הם נציגים אזוריים של היישוב ושל המועצה האזורית

בן דוד:  הדבר הזה שונה באופן מהותי מהגוף הבוחר שנבחר לרבני ערים

בן דוד:  רב עיר ממומן על ידי הרשות המקומית, בניגוד לרב יישוב שממומן כולו על ידי המדינה

בן דוד:  דווקא לרב יישוב שממומן על ידי המדינה המדינה מעניקה את זכות ההיבחרות שלו - -     

שמחה רוטמן: אני חושב שהתייחסתי לנקודה הזאת בהרחבה קודם

שמחה רוטמן:  האם מראש יכול להיות שיישוב יבקש רב לחמש שנים?       

יהודה חשאי: אין לנו מנגנון כזה, ואנחנו לא מתכוונים ליישם מנגנון כזה

עידו פכטר: אפשר להסביר למה לא?     

אדיר נעמן: 	החסם המרכזי היום הוא לא הבחירה של היישוב

אדיר נעמן:  אני בטוח שאף אחד לא מתכוון להצניח רב

שמחה רוטמן: את זה מנענו

אדיר נעמן: 	החסם המרכזי, כמו שאני מבין היום, זה גרירת התנאים

אדיר נעמן:  לא יודעים היום לגרור תנאים

אדיר נעמן:  במצב שבו רב עובר ממושב למושב יש בעיה עם גרירת תנאי השכר שלו

אדיר נעמן:  יש לי רב במושב רווחה שאני לא יכול לשים אותו על תקן קבוע, שזה לא הגיוני, זה מצב מגוחך שאנחנו נמצאים בתוכו

אדיר נעמן:  לזה גם צריך לתת מענה

הרב אליעזר ברוד: ביישוב יש חיכוך

שמחה רוטמן: תמיד

הרב אליעזר ברוד: אם היישוב משנה לגמרי את פניו - -       

עידו פכטר: זה לא קורה

הרב אליעזר ברוד: זה כן קורה

שמחה רוטמן: לפטר רב זה מגה אירוע

הרב אליעזר ברוד: אני חושב שצריך להשאיר את רב היישוב בגוף הבוחר בנוסף לרב האזורי

שמחה רוטמן: 	הייתי מכניס את רב היישוב שמכהן, הוא יותר רלוונטי מאשר רב של יישוב גדול אחר במועצה

שמחה רוטמן:  יהודה, האם יש בעיה שנוסיף את הרב האזורי כנציג תשיעי, ככל שהוא ישנו? במקרה שאנחנו ממנים רב במקום רב, רב היישוב שהיה עד עכשיו הכי מתאים להיות בגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  במקום רב יישוב גדול אחר מהמועצה האזורית יהיה הרב שהיה עד היום, הוא מכיר הכי טוב את היישוב

תני פרנק: 	הקהילה היא זאת שקובעת בסופו של דבר מי הרב שלה

תני פרנק:  אם הנציג הוא נציג אזורי, אז הוא זה שמשפיע על יישוב שהוא לא גר בו

שמחה רוטמן: 	ולכן, מתוך גוף בוחר - -     

תני פרנק: 50% בעינינו זה לא מספיק

שמחה רוטמן: אגב, רב קהילה לא מקבל סמכויות סטטוטוריות

תני פרנק: נכון

שמחה רוטמן: אז זה לא אותו דבר

תני פרנק: סמכות סטטוטורית של רב יישוב לגבי היישוב עצמו

שמחה רוטמן: לא רק לגבי היישוב

שמחה רוטמן:  רישום נישואין זה לא רק לגבי היישוב, וכשרות זה לא רק לגבי היישוב

שמחה רוטמן:  רוב האנשים שאוכלים במסעדה שפועלת בכפר הרא"ה הם לא תושבי כפר הרא"ה

תני פרנק: יש גם החלטות של היישוב לגבי דברים שקורים ביישוב שמשפיעים על האנשים מחוץ ליישוב

תני פרנק:  אנחנו מדברים על העיקרון

שמחה רוטמן: על העיקרון הזה דיברנו רבות

תני פרנק: 	יו"ר הוועדה הוא נציג המועצה הדתית

תני פרנק:  אמרנו שכשמגיעים לסיפור של המועצה הדתית, זה יהיה - -     

שמחה רוטמן: אני חושב שאין פה הבדל בין ועדה ממונה לוועדה נבחרת

שמחה רוטמן:  פה יש לנו ארבעה מקומיים, פלוס נציג המועצה האזורית שהוא נבחר ציבור מקומי

שמחה רוטמן:  יש פה המון המון גורמים שאין להם תלות, שהם לא באים מהשלטון המרכזי

שמחה רוטמן:  אני חושב שלא משנה אם הרפרנט הבסיסי בגוף הבוחר הוא ממונה או נבחר

תני פרנק: השאלה אם הוא צריך להיות יושב ראש הוועדה

תני פרנק:  זה שונה מהמצב הקיים

שמחה רוטמן: מי היום יושב ראש הוועדה?     

תני פרנק: נדמה לי שהרב האזורי

איגי פז: לא, נציג המועצה הדתית

שמחה רוטמן: זה אותו דבר

אוריאל לין: אבל יש לו קול כפול

אוריאל לין:  אתה נותן פתאום תעדוף

תני פרנק: אתה נותן כוח כפול ליו"ר ועדה ממונה

שמחה רוטמן: אל"ף, זה מה שהיה עד היום, ובי"ת, יש חמישה נבחרי ציבור מקומיים בוועדה של שמונה

שמחה רוטמן:  המועצה האזורית היא גוף נבחר ציבור

שמחה רוטמן:  הטענה שלכם על כך שהוא צריך להיבחר 100% על ידי הקהילה נדחתה פעם ראשונה, פעם שנייה ופעם שלישית

שמחה רוטמן:  יש שמונה חברים

שמחה רוטמן:  חמישה מהם הם נבחרי ציבור לוקאליים שלא באים מהשלטון המרכזי, ונוסף עליהם רב אזורי או רב יישוב

שמחה רוטמן:  אני רואה רלוונטיות במי שהוא הרפרנט המרכזי של הרב בעבודתו מול המועצה, גם אם הוא בתור ועדה ממונה וגם אם הוא בתור ועדה נבחרת

תני פרנק: לגבי הסיפור של שינוי היישוב, זה לא רק סיפור של שינוי גודל היישוב

שמחה רוטמן: יכול להיות שינוי אופי

תני פרנק: היישוב בהגדרה השתנה

שמחה רוטמן: דיברתי על זה

שמחה רוטמן:  האם יש לך רעיונות אופרטיביים?     

תני פרנק: אני חושב שההצעה שלך לא רעה

שמחה רוטמן: שזה יהיה מותנע מנציב התלונות?      

תני פרנק: כן, ואם יש החלטה של היישוב, צריך לראות אם לאשרר את הארכת הכהונה

שמחה רוטמן: זה אירוע נפרד

שמחה רוטמן:  יש בארסנל של נציב התלונות אפשרות במקרה של אי התאמה להעלות את זה למועצת הרבנות הראשית שתדיח את האיש לגמרי, אבל אני חושב שיותר מתאים שהוא יבוא ויגיד: במקום להעלות אותו למועצת הרבנות הראשית שתדיח אותו בגלל שיש עליו הרבה תלונות, אני רוצה שהיישוב עצמו יחליט

שמחה רוטמן:  זה כלי שהוא קצת יותר עדין מאשר להעלות אותו למועצת הרבנות הראשית שתדיח אותו

הרב יוסף שלוש: 	ברגע שאתה מעביר את הדבר חזרה לכלל התושבים זה הופך את היישוב לאש

הרב יוסף שלוש:  עדיף שזו תהיה מועצת הרבנות הראשית לישראל מאשר שתהיה אש ביישוב

שמחה רוטמן: 	הרב שלוש, זה מראש בגלל האש

שמחה רוטמן:  האש כבר קיימת ביישוב

הרב יוסף שלוש: זה לא דומה

שמחה רוטמן: צריך להשאיר את זה לשיקול דעת נציב התלונות שיפעל בהתייעצות

בן דוד: אפשר החלטה ברוב מיוחס של הוועד המקומי

בן דוד:  אם רוב של 80% מהוועד המקומי חושב שהרב לא מתאים - -      

שמחה רוטמן: 	זה לא עובד ככה, כי לפעמים רוב של  80% בוועד מקומי זה ארבעה אנשים

אלעזר שטרן: 	כיום, לפי תקנות העיריות, היו"ר הוא הרב האזורי

איגי פז: זה רק במקום שבו אין מועצה דתית

איגי פז:  במקום שיש מועצה דתית חלים הכללים של חוזר המנכ"ל

אלעזר שטרן: 	בפסקה (8) כתוב שאם במועצה האזורית אין מועצה דתית, הוועדה תכלול שני נציגים של המועצה האזורית שאחד מהם יהיה בהסכמת השר

אלעזר שטרן:  למה בהסכמת השר ולא בהתייעצות עם השר?       

שמחה רוטמן: 	הוא כאילו המחליף של המועצה הדתית

שמחה רוטמן:  השר במקום לעשות את זה יכול היה להורות עכשיו שתוקם שם מועצה דתית ולשלוח נציג

אלעזר שטרן: 	האם בנושא של ועד דתי אנחנו כותבים ארבעה נציגים ששניים מתוכם פעילים?      

שמחה רוטמן: אנחנו כרגע נוסיף את הרב האזורי כנציג תשיעי

אלעזר שטרן: לא במקום?     

שמחה רוטמן: לא במקום

שמחה רוטמן:  הרב האזורי, ככל שישנו

שמחה רוטמן:  אם אין רב אזורי לא יהיה עוד נציג

בן עזרא: איזה רב אזורי?     

שמחה רוטמן: 	רב אזורי שאחראי על היישוב הרלוונטי

איגי פז: הוועדה היום מונה שבעה חברים

איגי פז:  הנציגים של היישוב, שהיום הם ארבעה מתוך שבעה, יהפכו להיות ארבעה מתוך תשעה

שמחה רוטמן: מוסיפים את נציג המועצה האזורית

איגי פז: נציג המועצה האזורית הוא גם היום

שמחה רוטמן: 	מי היה משקיף?      

איגי פז: הנציג לשירותי דת הוא היום משקיף

איגי פז:  הצעת החוק מבקשת לקבוע שנציג שימנה השר יהיה גם חבר בוועדה וגם מרכז הוועדה

איגי פז:  אם מוסיפים עכשיו נציג תשיעי לוועדה, המשמעות תהיה ארבעה נציגי יישוב מתוך תשעה

שמחה רוטמן: 	אז בואו נשאיר את זה על שמונה

שמחה רוטמן:  ב-(2) יהיה הרב האזורי האחראי על היישוב

שמחה רוטמן:  בהעדרו - הרב הוותיק ביותר מקרב רבני היישובים בתחומי המועצה האזורית

הרב אליעזר ברוד: אתה מוריד את רב היישוב?      

שמחה רוטמן: או רב אזורי או רב היישוב

הרב אליעזר ברוד: ואם יש שניים?     

שמחה רוטמן: הרב האזורי קודם

הרב אליעזר ברוד: למה הוא קודם?      

שמחה רוטמן:  רב המועצה האזורית הרבה יותר רלוונטי

שמחה רוטמן:  מי שבאו אליו עד היום היא הרב האזורי, לכן הוא זה שמתאים להיות בגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  אם אין אותו - רב יישוב אחר שהקשר אליהם אליו הרבה יותר קלוש

שמחה רוטמן:       	אני מציע ש-(3) ו-(4) יאוחדו כך שיהיו ארבעה נציגים שממונים על ידי הוועד המקומי, כשלפחות שניים מתוך הנציגים יהיו פעילים בתחום הדת ביישוב ולפחות אחד מהם הוא אישה

אוהד וייגלר: 	כתוב בסעיף קטן (1) ובסעיף קטן (5) נציג המועצה הדתית או נציג המועצה האזורית

אוהד וייגלר:  האם הכוונה לממונים או לנציגים שלהם? זה לא אותו נוסח שמופיע בגוף של רב עיר

שמחה רוטמן: 	נציג

אוהד וייגלר: זה לא בהכרח מישהו שהוא חבר המועצה האזורית או ועד מקומי, אלא כל נציג שיתקבל על דעת - -      

שמחה רוטמן: 	אם המועצה האזורית החליטה על מישהו אחר, אז מישהו אחר

שמחה רוטמן:  התשובה היא נציג

אוהד וייגלר: האם בשביל להגדיל את כוח היישוב אפשר שנציג המועצה האזורית - -?     

שמחה רוטמן:  לא

אורן הניג: 	לגבי הועד הדתי, אני חושב שיש הבדל בין יישוב שהוא דתי לבין יישוב שהוא - -     

שמחה רוטמן: 	נכון, ולכן אנחנו לא יכולים לרדת לרזולוציה הזאת בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן:  מאחר ואין לי כלי להגדיר איך בוחרים ועד דתי, אז אני אומר ארבעה נציגים מהיישוב שמתוכם שניים פעילים בתחומי הדת ביישוב

שמחה רוטמן:  הנחת העבודה היא שאין מתאים יותר ממי שהיה עד היום ועד דתי, לכן הוועד המקומי ישלח אותו

שמחה רוטמן:  האם יכול להיות מצב שהוא לא מרוצה מהוועד דתי? כן, אבל מאחר והפה שאסר הוא גם הפה שהתיר, אז הוא יכול להדיח את הוועד הדתי ולמנות ועד דתי חדש

שמחה רוטמן:  אם הוועד הדתי מכהן כנראה שהוא מוצא חן בעיניו

אורן הניג: יכול להיות שיש מקום להכניס פה את המועצה הדתית האזורית

שמחה רוטמן: היא נמצאת

אורן הניג: לא, במינוי הוועד הדתי

שמחה רוטמן: אז לקחת את הכוח מהיישוב

עידו פכטר: איך פתרו את העניין של חוסר התאמה?      

שמחה רוטמן: עוד לא נתנו לזה מענה

שמחה רוטמן:  עלו פה כמה רעיונות, אבל נשמע ונתייעץ עוד

שמחה רוטמן:  אני חושב שגם מי שאומר שהוא לא אוהב את הפתרון חייב לספק פתרון לתרחיש שאנחנו מדברים עליו

שמחה רוטמן:  להגיד שזה יעלה לרוב של שני שליש במועצת הרבנית זה לא פתרון הולם

אלעזר שטרן: (ב) רב אזורי ייבחר באמצעות ועדת בוחרת, וזה הרכבה:     

אלעזר שטרן: נציג המועצה האזורית;     

אלעזר שטרן: הראשית;     

אלעזר שטרן: אם במועצה אזורית אין מועצה דתית, תכלול הוועדה שני נציגים  שימונו על ידי המועצה האזורית, שאחד מהם ימונה בהסכמת השר  והוא יכהן כיושב ראש הוועדה

שמחה רוטמן: אדוני המנכ"ל, האם מתאים שנציג המועצה הדתית שהוא היושב ראש יחזיק בקול כפול במקרה של תיקו? אני חושב שבהעדר הוראה ספציפית הוא לא מקבל קול כפול

שמחה רוטמן:  יש לנו פה ועדה של ארבע שעלול להיות בה תיקו

אלעזר שטרן: יש הוראה בסעיף 21(ו)

שמחה רוטמן: זה חל גם על הסעיף הזה?     

אלעזר שטרן: כן

שמחה רוטמן: אני חושב שפה יש הבדל בין ועדה ממונה לוועדה נבחרת

שמחה רוטמן:  להגיד שהוא מחזיק בקול כפול בוועדה ממונה אומר ש-100% מכוח ההכרעה נמצא בידיים של השלטון המרכזי, לא של תושבי המועצה האזורית או של נבחרי הציבור של המועצה האזורית

שמחה רוטמן:  להגיד שהוא מקבל את הקול הכפול בוועדה של ארבעה זה בעייתי אם הוא ממונה

שמחה רוטמן:  אם הוא נבחר אין לי בעיה עם זה

אדיר נעמן: למה לא להעביר את זה למועצה האזורית?     

שמחה רוטמן: 	כשהוא נבחר אין לי בעיה

שמחה רוטמן:  כשזאת מועצה דתית ממונה יש לי בעיה שהוא יהיה היושב ראש

שמחה רוטמן:  אפשר לקבוע שבמקרה של ועדה ממונה היושב ראש יהיה נציג המועצה האזורית

יהודה חשאי: אנחנו נבדוק את הנושא הזה

שמחה רוטמן: אני חושב שזה מצריך מענה, כי אחרת אנחנו מייצרים פה מצב שיכולים למנות אדם על אפה ועל חמתה של מועצה אזורית שכל נציגי הציבור שלה מצביעים נגדו

אדיר נעמן: והיא תצטרך לממן אותו

שמחה רוטמן: היא לא מממנת

יהודה חשאי: רב מועצה אזורית הוא כמעט במעמד של רב עיר

שמחה רוטמן: נכון

יהודה חשאי: זה מעמד הרבה יותר בכיר

שמחה רוטמן: גם ברב עיר דאגנו שיהיה לפחות 50% כוח לרשות המקומית

שמחה רוטמן:  אם אנחנו מוסיפים נציגים נשים גדל עוד יותר הכוח היחסי של המועצה המקומית

הרב יוסף שלוש: יהודה, אולי כדאי לשקול שיהיה חמישי בפועל

שמחה רוטמן: אני מזכיר לכולם שאנחנו לא מתניעים הליך בלי הסכמת המועצה האזורית, ואני מזכיר לכולם שאנחנו מממנים 100% משכרו לא כמו ברב עיר

עידו פכטר: האם נכון שרב אזורי ייבחר בוועדה קטנה ומצומצמת של ארבעה? האם לא צריך להגדיל באופן עקרוני את הוועדה כך שיהיו יותר נציגים כדי שיהיה ריבוי קולות?     

שמחה רוטמן: בייחוד אם אנחנו מתייחסים אליו כרב עיר

שמחה רוטמן:  צריך לחשוב על זה

אוהד וייגלר: רב אזורי יותר דומה לרב עיר מאשר לרב יישוב

שמחה רוטמן: כן ולא

אוהד וייגלר: הערבוב בין סוגי הרבנים יוצר טלאי על טלאי

שמחה רוטמן: תשימו לב שיש פה עוד תנאי שלא קיים ברב עיר

שמחה רוטמן:  פה אנחנו צריכים החלטה אקטיבית של מועצת הרשות, של המועצה האזורית

אוהד וייגלר: למה?     

שמחה רוטמן: כי כל דבר יש לו מאפיין שונה

שמחה רוטמן:  אין דבר כזה מועצה מקומית או עיר שאין בהן רב

שמחה רוטמן:  במועצות אזוריות זה בהחלט דבר שייתכן, לכן בלי בקשה אקטיבית של המועצה האזורית לא ממנים רב

שמחה רוטמן:  פה המועצה האזורית התניעה את התהליך, מה שלא קיים ברב עיר

שמחה רוטמן:  מבחינה מסוימת אני בגירעון דמוקרטי קצת פחות מעצם הצורך ברב

שמחה רוטמן:  אני מסכים שמצב של נציג נבחר אחד מתוך ועדה של ארבעה שדעתו לא נספרת זו בעיה

שמחה רוטמן:  המורכבות במועצות אזוריות שדיברנו עליה היא כזאת שיש הרבה מאוד פעמים שיש צרכני דת אבל יש בעיית נציג

שמחה רוטמן:  יכולים להיות שני יישובים גדולים מבחינה מספרית שיש להם רק שני קולות במועצה האזורית

שמחה רוטמן:  יש להם השפעה מאוד גדולה על מי יהיה ראש המועצה, אבל אין להם השפעה על המועצה האזורית שמורכבת על בסיס מפתח יישובי, לא על כוח יחסי

שמחה רוטמן:  יש מורכבויות מאוד גדולות במועצות האזוריות

שמחה רוטמן:  אני רואה את ראש המועצה שפיר מהנהן

שמחה רוטמן:  הוא מכיר את המציאות הזאת, לכן גם הוא יציע פתרונות שעושים שכל לדבר הזה

אוהד וייגלר: אין לרבנים של יישוב ושל אזור ועדת בחירות שקיימת ברב עיר?     

שמחה רוטמן: נכון, כי זה הגוף בוחר, הגוף בעצמו בוחר

שמחה רוטמן:  אין קלפי

אוהד וייגלר: אז כל העניין של מי לא יכול להגיש מועמדות לא קיים ברב אזורי

שמחה רוטמן: פה אסור להם לבחור מי שלא מתאים

שמחה רוטמן:  אתה שואל מה יקרה במקרה של קלון?     

אוהד וייגלר: כן

שמחה רוטמן: שאלה

יהודה חשאי: הוועדה עצמה

שמחה רוטמן: הוועדה לא תבחר אותו כי יש לו קלון

שמחה רוטמן:  אף אחד לא יכול להכריח אותה לבחור מישהו שהיא לא חושבת שמתאים

יהודה חשאי: זה עבד ככה עד היום

שמחה רוטמן: עד היום לא הייתה חקיקה ראשית

שמחה רוטמן:  עכשיו אנחנו צריכים מנגנון בחקיקה ראשית

משה סולומון: לגבי רבני ערים יושב ראש הוועדה בודק את הכשירות

משה סולומון:  לגבי ועדה אזורית יכול להיות שצריך לעשות איזה שהוא הסדר ייחודי לגבי מי הוא יושב ראש ועדת הבחירות

משה סולומון:  אין ועדת בחירות

שמחה רוטמן: נכון, אבל הוא מגיש את זה לוועדה הבוחרת

שמחה רוטמן:  הוועדה הבוחרת לא תאשר את מועמדתו אם מתקיים לגביו אחד מהתנאים האמורים בסעיף 12

שמחה רוטמן:  את שואלת אם צריך להיות כתוב שמי שבודק את זה הוא היושב ראש

אלעזר שטרן: אולי פשוט אפשר לשנות את המינוח כך שיהיה ועדה ממנה במקום ועדה בוחרת, כי ועדה בוחרת נותן את התחושה שיש פה בחירות

אלעזר שטרן:  זה יותר דומה לוועדת מכרזים

שמחה רוטמן: גם הוועדה לבחירת שופטים נקראת הוועדה לבחירת שופטים

אלעזר שטרן: נראה שזה מייצר פה בלבול

עידו פכטר: רב יישוב נבחר על ידי ועדה כל כך גדולה

עידו פכטר:  רב אזורי נבחר על ידי ארבעה אנשים בלבד?      

שמחה רוטמן: ניתן לזה מענה

שמחה רוטמן:  אני חושב שהמורכבות של רב אזורי קיימת

שמחה רוטמן:  אנחנו לא רוצים לייצר מנגנונים שיסבכו מאוד את התהליך, וגם נדרשת החלטה של המועצה לבקש אותו מלכתחילה

שמחה רוטמן:  אני מסכים, צריך לתת לזה מענה

שמחה רוטמן:  גם החיכוך היום יומי שלו עם קהילה ספציפית במועצה אזורית הוא מאוד מאוד קטן,  בניגוד לרב יישוב

שמחה רוטמן:  אתה יכול לחיות כל החיים שלך ולא להכיר את הרב האזורי

שמחה רוטמן:  אתה יכול לגור באחד מן הישובים ולהכיר את הרב האזורי רק כשתבוא להירשם לנישואין

עידו פכטר: אבל יש לו סמכויות מאוד גדולות

שמחה רוטמן: כל הדיבור שהיה על החיבור לקהילה לא קיים לגבי רב אזורי, כי לרב אזורי יש 70 יישובים, הוא לא מחוכך עם אף קהילה

שמחה רוטמן:  תודה רבה, ישיבה זו נעולה