הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 22, 2023-06-28 00:00

לימור סון הר-מלך: מתחילים

לימור סון הר-מלך:  יום רביעי, ט' בתמוז, המשך דיון בדו"חות הכספיים בהתאם לסעיף 37 לחוק הקרן לאזרחי ישראל התשע"ד

לימור סון הר-מלך:  על מנהל מחלקת הניהול של הקרן לערוך ולהגיש לאישור מועצת הקרן דו"חות כספיים שנתיים

לימור סון הר-מלך:  לאחר אישור הדו"חות הכספיים על ידי מועצת הקרן, המועצה תגיש אותם לממשלה ולוועדה לעניין הקרן לאזרחי ישראל, בהתאם לסעיף 37 לקרן לאזרחי ישראל התשע"ד

לימור סון הר-מלך:       על הוועדה לקיים אחת לשנה דיון בדו"חות הכספיים שהגישה לה הקרן, ולהניח את מסקנותיה על שולחן הכנסת

לימור סון הר-מלך:  לפני שבועיים, בכ"ד בסיוון קיימנו ישיבה בנושא וקיבלנו פירוט נרחב על הדו"חות השנתיים מנציגי משרד האוצר ובנק ישראל

לימור סון הר-מלך:  היום נקבל סקירה על הדו"ח השנתי לשנת 2022 שתוצג בידי חבר מועצת קרן ויושב ראש ועדת ההשקעות של הקרן, מר ירום אריאב

לימור סון הר-מלך:  לאחר הדיון נניח על שולחן הכנסת את מסקנות הוועדה

לימור סון הר-מלך:  בבקשה, ירום

חיים אריאב: טוב, בוקר טוב גברתי יושבת הראש, נחמד להיות פה שוב, בסך הכל באמת הזדמנות לפרוס את מה שעשינו בשנה האחרונה ומה שאנחנו צפויים לעשות בהמשך

חיים אריאב:  בסך הכל הייתה שנה שבה עסקנו בעצם בתשתיות של הקרן, גויסה מנהלת מחלקת הניהול של קרן העושר בבנק ישראל, לנה שיושבת איתנו

חיים אריאב:  בוודאי תוסיף ותדבר

חיים אריאב:       אנחנו עסקנו באמת בגיבוש של קווי המדיניות המרכזיים, לפחות לתקופת הבינים, שהכסף הולך ומצטבר

חיים אריאב:  אני חושב שנעשתה, אם אפשר להעיד על עצמנו, עבודה באמת יסודית ומקצועית במשך השנה

חיים אריאב:  הדו"חות, אני חושב שבשנים הבאות אנחנו נשיג את הדו"חות הכספיים ואת הדו"חות הרגילים של הקרן בעצם ביחד, כיוון שהיום עשו איזושהי הפרדה שנראית לי טיפה מלאכותית, יש את ההיבטים החשבוניים

לימור סון הר-מלך: נכון

חיים אריאב: אבל מה שחשוב ובזה נדון היום, בדו"חות לגבי הפעילות עצמה של ועדת ההשקעות

חיים אריאב:  ואנחנו הכנו מצגת קצרה

חיים אריאב:  אני אתחיל, אני אציג 2-3 שקפים ראשונים ואחר כך ניתן את ההזדמנות למחלקת הניהול של קרן העושר שיושב בבנק ישראל

חיים אריאב:       (באמצעות מצגת)     אז ככה, קודם כל אנחנו מדברים על דברים שבאמת קבענו בתחילת הדרך, על אופק מאוד ארוך, גם ביחס לגופים מוסדיים שעובדים וקרנות פנסיה, אנחנו מדברים אולי על ניהול נכסים לפרק הזמן הארוך ביותר שקיים היום בישראל, אנחנו מדברים על כ-40-50 שנים

חיים אריאב:  זה בעצם מאפשר לנו להשקיע בדברים שיש להם תשואה בטווח הארוך, אבל אנחנו יכולים לעבור מחזורי עסקים מה שנקרא, ומשברים כלכליים, אם יורשה לי, בלי להתרגש יותר מידי

חיים אריאב:  כלומר, בוודאי שאנחנו מסתכלים ועוקבים אבל אנחנו בפירוש מכווננים את עצמנו לפירות של השקעה שיהיו לטווח ארוך של 40-50 שנים

חיים אריאב:       על פי החוק אנחנו מחויבים להשקיע רק בחו"ל, אנחנו עושים את זה מטעמים של, כזכור, לקרן יש מספר מטרות, אבל בין השאר בשביל להתגבר על המחלה ההולנדית מה שנקרא, כבר הסברנו את זה כמה פעמים פה, כך שכל הנכסים שלנו הם נכסים בחו"ל, ולכן אנחנו בעצם מודדים את עצמנו במטבע חוץ

חיים אריאב:  הביצועים שלנו הם במטבע חוץ וגם כאשר יש תנודתיות בין השקל למטבע אנחנו בעצם משתדלים להתעלם מזה, ובאמת להגיע למצב שהתשואה נמדדת במטבע חוץ

חיים אריאב:      אנחנו מחויבים בשקיפות, גם על פי החוק, אבל גם כאיזשהו אתוס שקיים בקרן

חיים אריאב:  אנחנו חושבים שהאזרחים, אזרחי מדינתי ישראל, כמובן נציגיהם בכנסת, יהיו חשופים למדיניות ההשקעה ולהשקעה בפועל

חיים אריאב:  ואנחנו, למניעת סיכון, מדברים על פיזור השקעות רחב ככל האפשר

חיים אריאב:  גם מבחינת סוגי הנכסים, גם מבחינת הפיזור הגיאוגרפי, וככה אנחנו מצליחים למזער או לצמצם את הסיכון בהשקעה בנכסים מסוג מסוים או באזורים מסוימים

חיים אריאב:  כמובן שאנחנו לא מתעלמים ממגדלי השווקים, זאת אומרת ההקצאה בין השווקים פחות או יותר פרופורציונלית לגודל השוק

חיים אריאב:  אם אנחנו מדברים על שווקים של מניות, אז כמובן שמסתכלים על השוק האמריקאי כשוק מאוד מרכזי בעניין הזה

חיים אריאב:       מה שאנחנו רואים פה, אנחנו רואים פה את תחזית ההכנסות כפי שקיבלנו מרשות המיסים, תחזית ההכנסות העתידית על פי מצב ההכנסות הקיים, הצפי להכנסות כפי שקיבלנו מרשות המיסים, אנחנו רואים שיש לנו פה טור של הכנסות מקסימליות מול הכנסות מינימליות

חיים אריאב:  אני מזכיר, כל הזמן אנחנו מתרכזים בגז הטבעי, אבל כזכור לקרן יש רווחים שמגיעים מאוצרות טבע אחרים, בעיקר בראש ובראשונה אשלג של ICL אז זה כמובן תלוי פה במחירים, אבל יש לנו בעצם צפי של התחזית

חיים אריאב:  אני מדגיש, הצפי הזה הוא בהינתן המאגרים הקיימים

חיים אריאב:  כמובן אם יגיעו גילויים נוספים, אם תהיה הפקה נוספת שנמצא מאגרי גז נוספים, ונפיק אותם, אז כמובן שהדברים האלה יתווספו על הקרן

חיים אריאב:       אבל אנחנו רואים שבסופו של דבר בעשור הקרוב סך התחזית מגביית היטל רווחי נפט וגז בעשור הקרוב נע בין 10 מיליארד דולרים ל-12 מיליארד דולרים, וכאשר השנים שאחרי זה, אנחנו מדברים כבר על סכומים שבין 35-41 מיליארד דולרים, כך שכל התחזית הגבייה מהקרן, שוב, בהינתן בזה שמדובר על המאגרים הקיימים ואנחנו לא מפיקים גז ממקומות נוספים, מה שיש הטוענים, לפחות הגיאולוגים שטוענים, שיש עדיין עתודות גז שלא התגלו בים התיכון, בחלק המזרחי של הים התיכון, כך שאנחנו רואים שסך התחזית של גביית ההיטל ינוע בין 45 מיליארד דולרים ל-53 מיליארד דולרים, על פי התחזית האופטימית והפסימית

חיים אריאב:  פה מדובר על רווחי נפט וגז אז יתווספו גם הרווחים מהמוצאים של ICL שאותם יותר קשה לחזות בגלל התנודתיות הגבוהה בשווקים של האשלג

חיים אריאב:  מכאן אנחנו נעבור אליכם לנה?     

לנה קרופלניק: אורי מרילוס שהוא חלק מחטיבת שווקים בבנק ישראל, שהיה בין אלו שהכינו את הדו"ח, אז הוא יציג את המספרים

אורי אריאל: שלום

אורי אריאל:  אז השקף הזה מציג בעצם את נכסי הקרן במועדים שונים

אורי אריאל:  הנתונים הם במיליוני דולרים

אורי אריאל:  אפשר לראות פה את שלושת ההפקדות

אורי אריאל:  הפקדה ראשונה 342 מיליון דולרים, אחרי זה 216 וכו'

אורי אריאל:  אז יש לנו את נתוני ההפקדות, בעצם מתי הכסף הועבר אל הקרן

אורי אריאל:  הנתון לסוף השנה הוא בעצם היתרה של הכסף שיש בקרן בסוף השנה, והוא משקף את סך הכספים שהועברו פלוס הרווחים שצברנו במהלך התקופה הזאת

אורי אריאל:       אז כמו שאמר ירום, הקרן החליטה על השקעה ראשונית של הכספים

אורי אריאל:  הגרף הזה מציג את מדיניות ההשקעה הראשונית

אורי אריאל:  אני רוצה לחדד, זה לא השקעה לטווח קצר, זו השקעה ראשונית

אורי אריאל:  אופק ההשקעה של הקרן הוא לטווח ארוך, והשקעה ראשונית במובן של התחלה

אורי אריאל:  אז אפשר לראות שהתיק יש לו מניות בארצות הברית, 40

אורי אריאל: 5%, מניות שווקים מפותחים אחרים 19

אורי אריאל: 5%, ביחד זה 60%, כלומר ההשקעה היא בעיקרה השקעה במניות

אורי אריאל:  זה נכס תנודתי, ועובדה שבוחרים נכס תנודתי משקפת את אופק ההשקעה הארוך, את היכולת שלנו לצלוח משברי ביניים

אורי אריאל:       חוץ מ-60% יש לנו 36

אורי אריאל: 5% אגף קונצרני

אורי אריאל:  נחדד על המניות, הן ארצות הברית ומניות שווקים מפותחים אחרים, כלומר מדינות מבוססות, בטוחות, יציבות

אורי אריאל:  חוץ מזה יש לנו 36

אורי אריאל: 5% אג"ח קונצרני, אג"ח הוא נכס סולידי יותר אבל עדיין נושא תשואה יפה, וגם הוא מתחלק גם כן בחברות טובות, חברות בדירוג השקעה לבין ארצות הברית ובין אירופה, ויש לנו 3

אורי אריאל: 5% מיתרת הכספים היא במזומן

אורי אריאל:  הכסף הזה מיועד ללהיות יכולים לחלק, אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבאים להעביר את ההקצאה השנתית של הממשלה בדיוק בשלב שיש ירידות במניות וצריך למכור, ולכן יש לנו כסף בצד למטרה הזאת

אורי אריאל:  וחשוב לומר, הכסף הזה נושא ריבית, הוא מושקע, נתייחס לזה בעוד שני שקפים, תראו שהוא תרם יפה לתשואה במהלך השנה הזאת

אורי אריאל:  הכסף הזה לא יושב בצד בחשבון עובר ושב בלי לצאת ריבית, הוא מופקד ב-FED ונושא ריבית

לימור סון הר-מלך: לטובת השקיפות

עמי צדיק: רק לפני זה, איזה מניות בדיוק?     

אורי אריאל: אז המניות כאמור יש מניות בארצות הברית, שבעצם עוקבים על פי מדד s&p לפי הרכבו

אורי אריאל:  כלומר אנחנו עוקבים אחרי המדד, עמוד 17 בדו"ח מראה את המעקב, הוא בעצם מראה כמה טוב הצלחנו לבחור תעודה שעוקבת אחרי המדד

אורי אריאל:  אבל בעיקרו של דבר 40

אורי אריאל: 5% הן מניות ארצות הברית מדד s&p

לימור סון הר-מלך: כן אבל זה לא עונה על השאלה

אורי אריאל: מה השאלה?     

לימור סון הר-מלך: אנחנו רוצים את הרשימה

עמי צדיק: 	מה רשימת תעודות הסל שהשקעתם בהם?     

אורי אריאל: אה, רשימת תעודות הסל

אורי אריאל:  אז תעודות הסל הן כאלה

אורי אריאל:  עבור מדד S&P זה iShares core s&p 500, עבור המדינות המפותחות מחוץ לארצות הברית זה VANGUARD FTSE DEVELOPED MARKETS, עבור אג"ח קונצרני לאירופה זה iShares core euro corp

אורי אריאל:  אני חושב iShares זה שם החברה

אורי אריאל:  עבור האג"ח הקצר בארצות הברית זה Vanguard Short-Term Corporate Bonds, ועבור האג"ח הקונצרני הבינוני בארצות הברית, זה Vanguard immediate-Term Corporate Bond

לימור סון הר-מלך: טוב, אנחנו נשמח אם הרשימה הזאת - - -     

אורי אריאל: אני חשבתי שהיא בדו"ח

לימור סון הר-מלך: היא לא בדו"ח

קריאה: היא לא בדו"ח הכספי, היא בדו"ח השנתי

אורי אריאל: תסתכלי בעמוד 17 בדו"ח זה מופיע בשמות התיקים של בלומברג, רצינו לא להכביד מידי, אין בעיה לפרט את זה

עמי צדיק: לא ברור בכל אחד מהם מה כמות ההשקעה, מה מידת ההשקעה?     

לימור סון הר-מלך: כן

אורי אריאל: אז אני אשיב

עמי צדיק: והתשואה

עמי צדיק:  כלומר שנראה שם המניה לעתיד, אני מדבר לעתיד

אורי אריאל: אני אגיד מה יש בדו"ח, שניה

אורי אריאל:  בעמוד 17 נגיד תרשים 7 אז אפשר לראות את ה-s&p 500 שזו התעודה אחריה האינדקס אחריו עוקבים

לימור סון הר-מלך: כן

אורי אריאל: את תעודת הסל המדד שנקראת - - - זה השם שלה בלומברג, כל אחד בציבור יכול להקליד אותו ולראות את שם התעודה

אורי אריאל:  ומה שהגרף הזה מראה זה באיזו רמת דיוק גבוהה התעודה עוקבת אחרת המדד, הוא בעצם משקף את היכולת שלנו לבחור תעודת סל טובה, ETF טוב שביצע מעקב מוצלח אחרי התעודה

חיים אריאב: אני רוצה להגיד רגע, גברתי יושבת הראש, המכשיר עצמו הוא כמובן חשוב, אתם תקבלו את זה, אבל מה שחשוב הוא מה שעומד מאחורי המדיניות

חיים אריאב:  המדיניות שאנחנו בעצם נוקטים בה זה מה שנקרא ניהול פסיבי כרגע

חיים אריאב:  זאת אומרת אנחנו לא בוחרים את המניות שאנחנו מאמינים ששם תהיה התשואה הגבוהה, אנחנו לוקחים בעצם את מה שנקרא, ETF, שזה בעצם משהו שמשקף את כל שוק המניות בארצות היעד

חיים אריאב:  אם אנחנו מדברים על s&p 500 בבורסה האמריקאית

לימור סון הר-מלך: הבנתי

קריאה: ובעתיד תעברו להשקעות תקציביות?     

חיים אריאב: אנחנו בעתיד אני מניח נעבור, זה כמובן כרגע בדיונים לגבי מדיניות ההשקעה ארוכת הטווח

חיים אריאב:  אני מניח שנעבור גם למדיניות אקטיבית לפחות של חלק מהנכסים המנייתיים שלנו, אבל זה עדיין בדיונים

חיים אריאב:  יש ויכוח גדול דרך אגב, מה נותן לאורך זמן את התשואה הטובה

חיים אריאב:  יש כאלה שטוענים שבעצם להכות את הממוצע מאוד לאורך זמן זו משימה כמעט בלתי אפשרית, ולכן יש חסידים של הגישה הזאת וחסידים של הגישה הזאת, אני מניח שאנחנו בעתיד נפעל גם במדיניות אקטיבית למרות שזה לא יהיה עיקר

אורי אריאל: בכל אופן מבחינת, נקרא לזה, הגילוי לציבור, אז כאן המניות - - -     

לימור סון הר-מלך: לא, עכשיו אני רואה שבאמת זה מופיע

לימור סון הר-מלך:  אבל באמת הדרישה הייתה לטובת השקיפות

אורי אריאל: אז רק, איך אומרים, נסדיר את הדברים

אורי אריאל:  כאן מניות ארצות הברית מופיע כמובן בגרף הזה, הוא מופיע כמובן גם בגרף בעמוד 15 בנייר, והתרשים בעמוד 7 מראה את המדד עצמו של ה-s&p, ותעודת הסל שעוקבת אחרת לפי הרכבו של המדד, זה משהו שהוא מידע ציבורי, כולם יכולים לראות אותו

אורי אריאל:       אז כאמור יש לנו 60% מניות, 36

אורי אריאל: 5% אג"ח קונצרני, ו-3

אורי אריאל: 5% מזומן שגם הוא נושא ריבית

אורי אריאל:  זה פרופיל סיכון שמשקף, נקרא לזה, מדיניות עם אופי השקעה ארוך, הנכסים של המניות הם נכסים תנודתיים

אורי אריאל:  מבחינת מדינות אני חושב שגם על זה שאלתם, אז אפשר לחשב את זה מתוך הנתונים, זה 68% ארצות הברית, 20% אירופה, 4% יפן, משהו כזה

אורי אריאל:       השקף הזה מציג את התפתחות החזקות הקרן לפי נכסים, וכפי שכתוב בדו"ח בעצם מפרט גם מה קרה

אורי אריאל:  אז אפשר לראות שב-31 ביולי בעצם המזומן היה אצלנו, כל הכסף היה במזומן דולרי

אורי אריאל:  ב-11 באוגוסט נערכנו לרכישות הראשונות שקרו ב-15 באוגוסט, כיוון שחלק מהרכישות הם עבור אג"ח שנסחר ביורו, היה צריך להמיר ליורו, ולכן אפשר לראות שמופיע שם קצת יורו למעלה

אורי אריאל:  ב-15 באוגוסט רואים את הפעימה הראשונה של רכישת נכסי הסיכון

אורי אריאל:       עכשיו, בעצם את נכסי הסיכון רכשנו ב-16 פעימות שונות

אורי אריאל:  הכוונה הייתה להימנע ממצב שאיך אומרים, קונים ביום רע, ולכן עשינו מה שקוראים average in, נכנסנו ב-16 מנות שונות

אורי אריאל:  אז אפשר לראות את המנה הראשונה ב-15 באוגוסט, את חיתוך אמצע הרבעון ב-30 לספטמבר, ובסוף השנה הגענו להרכב שזהה להרכב המטרה שיש לנו בעצם גם בשקף הקודם, עם 60% מניות ו-36

אורי אריאל: 5% אג"ח קונצרני

עמי צדיק: אבל המזומן פחות מהמטרה?     

אורי אריאל: המזומן, אני חושב שהנושא הזה עלה בישיבה הקודמת

אורי אריאל:  היה 3

אורי אריאל: 5% כי יש לנו, נדמה לי ג'ני את הסברת שנכון ששולם חלק מהכסף או הועבר או משהו?     

ג'ני סרי: לא, בגלל שאת החישוב הראשון בעצם לא היינו צריכים 3

ג'ני סרי: 5 מסך הנכסים שיש בסוף השנה, אלא רק מהתזרים הראשון

לימור סון הר-מלך: נכון, זה לא לאותה שנה

ג'ני סרי: כי לפי חוק רק מהתזרים הראשון בשנה הראשון היינו צריכים לשמור את ה-3

ג'ני סרי: 5%, ומסך הנכסים זה יצא 2%

עמי צדיק: אז נכון להיום זה - - -     

לימור סון הר-מלך: כן

ג'ני סרי: נכון

אורי אריאל: אפשר להמשיך לשקף הבא?     

לימור סון הר-מלך: כן

אורי אריאל: תודה

אורי אריאל:  אז השקף הזה בעצם מראה, עד עכשיו דיברנו על מה רצינו לעשות ומתי עשינו, עכשיו נראה את התשואה המצטברת, כמה הקרן הרוויחה? אז אפשר לראות שמה-31 במאי עד שבעצם נרכשו נכסי הסיכון ב-31 באוגוסט, יש עליה מתונה, תשואה מתונה, תשואה קטנה

אורי אריאל:  התשואה הזאת בעצם משקפת את הריבית על המזומן שלנה הזכירה מקודם

אורי אריאל:  מזומן מרוויח אבל מרוויח מעט

אורי אריאל:       אפשר לראות שברגע שהתחלנו לרכוש נכסי סיכון בסוף אוגוסט אז אנחנו רואים שני דברים, רואים תנודתיות רואים שעולה ויורד, וזה בדיוק העניין של נכסי סיכון, שיש בהם את הסיכון של עליה וירידה, ושבסופה של שנה הרווחנו 1

אורי אריאל: 17%

אורי אריאל:  בעיקר מה שתרם לרווחים זה עליות בשווקים מאוקטובר ואילך, מה ששוק המניות הגלובלי תיקן, ואנחנו , כאמור, עם תעודות סל שעוקבות אחרי השוק הגלובלי

חיים אריאב: צריך גם מזל לפעמים

חיים אריאב:  אנחנו התחלנו באמת כשהשוק היה בשפל, אז לאורך זמן זה פחות משמעותי, אבל לפחות נותן איזושהי הרגשה טובה שגם בשנה לא פשוטה כזאת עשינו איזושהי תשואה חיובית

אורי אריאל: הקרן הנורבגית בשנה הזאת עשתה מינוס 14%, אבל כאמור, באמת, זה לא שהיינו הרבה יותר מקצועיים מהם, אלא שעד שקיבלנו את הכסף, עד שהוא נכנס, נכנסנו בעיתוי טוב יותר שהצליח להרוויח בשנה גרועה

אורי אריאל:  גם מזל זה טוב

לימור סון הר-מלך: כן, בסייעתא דשמיא

אורי אריאל: נמשיך הלאה?     

עמי צדיק: במונחי סל המטבעות, אם לוקחים רק את הדולרים כמו בדו"ח הכספי אז זה יוצא 1

עמי צדיק: 5% החלוקה, אז ההשקעה ביורו השפיעה בצורה כל כך?     

אורי אריאל: כן

אורי אריאל:  כי בעצם השינוי בשער החליפין של היורו והדולר משפיע על כל 90% הנכסים האחרים, ולכן התנודות הללו מאוד משמעותיות

אורי אריאל:  עכשיו אם למשל נעבור לשקלים אז בכלל נקבל

עמי צדיק: 1

עמי צדיק: 6, יש פה בביאור 7 בשקלים, אז זה יוצא בעצם 1

עמי צדיק: 6%

אורי אריאל: אני חושב שמגיעים למספרים אחרים

מימי שפרמן: אבל זה לא כולל את השינוי בין השקל לדולר כי הוא נמצא בקרן עמית

מימי שפרמן:  הוא לא נמצא ברווח והפסד הוא נמצא בקרן עמית

אורי אריאל: אם היינו מודדים את ההכנסה שדיברנו במונחים שקליים, ואת שווי ההשקעה במונחים שקליים היינו מקבלים רווח של 7%

חיים אריאב: סליחה רגע, אני חושב שהדיון הזה מיותר אני אסביר למה

חיים אריאב:  אם אנחנו נמדדים בשקלים, אני אהיה מחויב לעשות עסקאות הגנה על השקל, ואני חושב שזה פשוט בזבוז של כספי ציבור לעשות את זה, ולכן לא אכפת לי שזה יופיע באיזשהו - - -, אבל אני מודד את עצמי וועדת ההשקעות מודדת את עצמה על פי התשואה הדולרית

לימור סון הר-מלך: כי זו הייתה באמת אחת הדרישות שלנו

חיים אריאב: אז ככל שעושים יותר דיון בעניין הזה

עמי צדיק: אין ויכוח, השאלה היא, גם מעניין אותנו מה התשואה בשקלים, לא למטרות מדידה למטרות לדעת כי בסוף התשואה עוברת אמנם במט"ח אבל היא מתורגמת לשקלים כדי - - -     

חיים אריאב: זה ה-3

חיים אריאב: 5% כן

חיים אריאב:  אני מבין בסדר, אתם תראו את זה, אבל דיון על הדבר הזה זה מפנה לנו את הזרקור לכיוון לא נכון

חיים אריאב:  אני אומר גם אתם כוועדה לדעתי

לימור סון הר-מלך: כן

אורי אריאל: איך אומרים לצרכי השאלה שלך, וכאמור לא כדי לפרסם את זה לציבור כמו שירום אמרה, התשואה בשקלים הייתה 7

אורי אריאל: 07%, אם ניקח את הפקדות בשקלים ואת השערוך בסוף שנה, וכל זה בא מזה שהשקל נחלש מסיבותיו הוא כמו שאומרים ולכן זה מאוד משמעותי ואני מסכים שזה ישבש לגמרי את יכולת הציבור, אם נפרסם את זה לציבור, זה ישבש לגמרי את היכולת שלו להבין אם עשינו טוב או לא עשינו טוב כי ההשפעה של השקל תהיה משמעותית יותר, מקסימום יכול להיות מצב שבו הזנב יכשכש בכלב

איתן ישראלי: להציג תשואה באחוזים ושקלים זה נראה לי בכלל, להגיד את המספר אני עוד יכול להבין את הרציונל, אבל להגיד את התשואה באחוזים בשקלים

לימור סון הר-מלך: רק תציג את עצמך לפרוטוקול

איתן ישראלי: אני מרכז מועצת הקרן וועדת ההשקעות

איתן ישראלי:  אני שוב אומר, אם מדברים על להציג את התשואה השקלית, גם הצגנו את זה בדיון הקודם למה אנחנו מתנגדים לזה, אבל להציג אז שיעור התשואה בשקלים זה נראה לי ממש מנותק לגמרי, כי בסוף, כאמור, אין תשואה שקלית, כמו שירום גם הסביר

איתן ישראלי:  אז זה כאילו ממש להטעות לגמרי

לימור סון הר-מלך: כן

עמי צדיק: למה אין?     

איתן ישראלי: כי הקרן מנוהלת במטבע חוץ

עמי צדיק: מנהלים את ההשקעות בתשואה רב מטבעית, זה מה שיש פה, לא רק דולרים, - - - אחרים, אבל מעניין אותנו - -     

איתן ישראלי: אין תשואה שקלית

עמי צדיק: - - גם לדעת מה, למרות שזה לא באחריותכם השינויים

איתן ישראלי: אבל אין לזה שום רלוונטיות

חיים אריאב: עמי לטעמי - - - שכולנו נחשוב בצורה כזאת

עמי צדיק: אבל כל אחד יכול לחשב את זה

חיים אריאב: אבל זה אחרת מאשר שאתה, אם הציבור יתחיל לבדוק את הנושא השקלי, אז אני אחויב לעשות עסקאות הגנה, זה אך טבעי

חיים אריאב:  ואני חושב שהדיון צריך להיות דיון דולרי או רב מטבעי כמו שאתה אומר

מימי שפרמן: עמי אני רוצה לחדד, בביאור 7 מה שראית שיש רווחים שקליים, זה גם לא שקלי מלא

מימי שפרמן:  זה שקלי שמטבע הפעילות שהרווח נמדד בדולר, ומתרגמים אותו לצרכי סוף שנה לשקל

מימי שפרמן:  השינויים בשערי החליפין בין הדולר לשקל לא כלולים ברווח הזה, הם נמצאים באיזושהי קרן הונית

עמי צדיק: אז אני חוזר שוב לדיון הקודם, קצת ויכוח זה טוב

עמי צדיק:  למה הקרן הנורבגית כן מראה את זה במטבע המקומי שלהם?     

מימי שפרמן: אז אני יכולה להגיד לך שבדקנו טוב את הקרן הנורבגית, זה מבחינתם - - - רציני

עמי צדיק: אני מבין שנסעת לשם

מימי שפרמן: לא נסעתי לשם; נסעתי לפני ארבע שנים, אבל לא לצרכים האלה

מימי שפרמן:  אצלם הם קודם כל מציינים כמה סיבות לנושא הזה

מימי שפרמן:  קודם כל הנורבגים כוללים את הדיווח בתוך הדו"חות של הבנק המרכזי

מימי שפרמן:  עכשיו, ברגע שאתה בוחן בנק מרכזי זה כבר סיפור אחר, כי בנק מרכזי, אין לו רק השקעות ביתרות מטח, יש לו פעילות מוניטרית מאוד חזקה, ואי אפשר להציג את כל הדו"חות של הבנק המרכזי במונחי מט"ח

עמי צדיק: אבל הם מעבירים את התשואה לתקציב הממשלה כמו בארץ

קריאה: אחוז מסוים, ה-3%

עמי צדיק: קרן ריבונית לכל דבר

מימי שפרמן: לא, ההגדרות שהיו שם דמי ניהול, כל המנגנון שם של חלוקת הרווחים שונה לחלוטין, הם כל רווח, עובר אוטומטית עובר אוטומטית לחשבון של הממשלה, במונחי קרונות

מימי שפרמן:  גם החשבון של הממשלה בתוך הבנק הנורבגי מנוהל בקרונות ולא במטבע חוץ, אצלנו זה מנוהל במטבע חוץ, החשבון של הקרן בבנק

מימי שפרמן:  המנגנון שם פשוט עובד שונה לגמרי, כל רווח עובר ישירות לחשבון של הממשלה

מימי שפרמן:  כל המנגנון אחר בגלל זה, יש להם נימוקים, והמנגנון אחר ולכן אי אפשר להשוות אותנו אליהם בנושא הזה

חיים אריאב: אני רוצה רק להדגיש גברתי יושבת הראש, אנחנו קיימנו על זה הרבה מאוד דיונים, ובסופו של דבר כולנו הבינו שזו פשוט תהיה טעות במדיניות שנציג

לימור סון הר-מלך: אני מבינה את הנושא שזה כספי ציבור שבאמת זו בעיה

חיים אריאב: זה לטווח ארוך ואנחנו צריכים לראות שאנחנו עושים נכון

חיים אריאב:  זה ישבש לנו את כל השיקולים

אורי אריאל: אולי אני אמחיש, אם הייתי עושה את המדידה של סוף השנה ביום שני כשעשיתי אותה, התשואה במונחים שקליים הייתה 10%, פשוט כי השקל נחלש

אורי אריאל:  זה לגמרי ישנה את כל המספרים

לימור סון הר-מלך: כן זה משתנה כל הזמן

אורי אריאל: ויגרום למצב שנצטרך לגדר והזנב יכשכש בכלב

לימור סון הר-מלך: אוקיי בסדר גמור, טוב, מובן, תודה על הבהירות

חיים אריאב: אני אשמח אם באמת תהיה חלטה של הוועדה שמגבה את הנקודה הזאת

לימור סון הר-מלך: בסדר גמור

אורי אריאל: אז דיברנו על התשואה הכוללת, עכשיו נעבור לתשואה לפי נכסים

אורי אריאל:  אז אפשר לראות שעיקר התשואה באה מהמניות

אורי אריאל:  המניות הוא רכיב שבדרך כלל אמור להיות עיקר התשואה ולכן אנחנו - - - משהו כמו 50% מהתשואה הכוללת

אורי אריאל:  עוד חצי מקביל הגיע מהמזומן, אבל כאמור צריך לזכור, המזומן צבר הרבה יותר זמן

אורי אריאל:  כלומר, כמו בהקשר הזה זו לא שנה מייצגת, אנחנו לא מצפים לראות רווחים גדולים מהמזומן, פשוט בגלל שהם היו הרבה יותר חודשים ראינו את זה בהתחלה מבחינת האג"ח הקונצרני, אז יש לנו קיזוז בין ארצות הברית לאירופה, במובנים מסוימים זאת אומרת יש פה מספר שלילי וטוב לראות כי לא כל הנכסים מרוויחים, לפעמים אתה מרוויח לפעמים אתה מפסיד, ככה זה קורה

עמי צדיק: מה קרה ברבעון הראשון? יש לכם אינדיקציה?     

אורי אריאל: ברבעון הראשון, איך אומרים, עוד דו"חות נתונים רשמיים, אבל בסך הכל הבורסות עשו טוב, ומכיוון שהבורסות עשו טוב, הרווחנו, ואנחנו רצים עם שוק המניות הגלובלי, ושוק המניות הגלובלי ביצע יפה

אורי אריאל:  שקף הבא ירום אני מציג?     

חיים אריאב: תציג אתה

אורי אריאל: אז מבחינת העתיד, אז כאמור אנחנו כל הזמן דיברנו על מדיניות השקעה ראשונית באשר לעתיד, אז הכוונה היא להרחיב את מגוון הנכסים, כרגע אנחנו ממוקדים במניות במשקים המפותחים, את המטבעות, כמובן במטרה להשיג את התשואה המיטבית, שזו המטרה של הקרן, התשואה המיטבית דרך אופק השקעה ארוך, והדבר הזה יכלול גם ככל הנראה נשתמש, נשקול או נבדוק להשתמש במנהלים חיצוניים

אורי אריאל:  לפעמים יש התמחויות כמובן שלא תמיד נוכל להיות הכי מומחים בהם בעולם ולא צריך להתבייש להיעזר באנשי מקצוע

אורי אריאל:  אז צופה פני עתיד יש לנו לאן להתפתח בכל המובנים והמונחים

עמי צדיק: רק לגבי מדדי הייחוס, אז בעצם מה התשואה של מדד הייחוס?      

אורי אריאל: אני אענה

אורי אריאל:  בעצם הצגנו בגרפים בעמוד 17 את מדדי הייחוס עבור כל אחד מה-ETF שנבחרו

אורי אריאל:  כלומר, אפשר לראות איך תעודת הסל שבחרנו, לעקוב אחרי מדד ה-s&p היא קרובה ל-s&p, היא סטתה ב-5 נקודות בסיס

אורי אריאל:  במובן הזה היא תעודת סל טובה, היא הצליחה לעקוב יפה

אורי אריאל:  איך תעודת הסל שעקבה אחרי מניות מחוץ לארצות הברית VEA? הייתה פחות מדויקת, השיגה 22 נקודות בסיס, סטתה ממדד הייחוס שלה

עמי צדיק: אין שקלול של כל הנכסים? בתשואה שקללתם יש תשואה של 1

עמי צדיק: 2%

עמי צדיק:  מה התשואה של כל מדד הייחוס?     

אורי אריאל: מדד הייחוס שלנו יהיה מורכב מהממוצע המשוקלל של כל אלה ונגיע לאותו מספר בסטיות הללו בדיוק, אין טעם להציג את זה, כי אם יש לנו מדד ייחוס שיכלול את המניות הגלובליות בהרכב של ארצות הברית, אמרנו מדד שיעשה 40

אורי אריאל: 5% מה-s&p - - -     

עמי צדיק: זו תמונת מראה אתה אומר

אורי אריאל: זו תהיה בדיוק תמונת מראה

עמי צדיק: אבל בעתיד זה לא יהיה ככה

אורי אריאל: בוודאי, כאשר יהיה לנו בעתיד, איך אומרים, לכן זאת מדיניות ההשקעה הראשונית, בדיוק במובן הזה זו השקעה ראשונית, שבאה להשקיע קודם כל בכלים זמינים, בכלים אפקטיביים של ETF

אורי אריאל:  בהמשך כמובן כשיהיו בחירות יותר אקטיביות ויותר משמעותיות, יהיה צריך להשוות את זה למדד ייחוס כמובן

עמי צדיק: - - - גם מאוד מגוון בטח עוד כמה שנים, אז תראו פשוט מה קרה

חיים אריאב: לשיטתנו, מדד הייחוס יישאר פחות או יותר המדדים הנוכחים, כלומר זה מה שנכון, אם אנחנו נעשה חלק ניהול אקטיבי, אנחנו נמדוד את עצמנו ביחס ל-benchmark של נניח, s&p 500 אם אנחנו מדברים על מניות בארצות הברית, זאת אומרת מבחינת מדד הייחוס, הוא לא אמור להשתנות

חיים אריאב:       אני רוצה להוסיף עוד מילה לגבי מה שנקרא צופה פני עתיד

חיים אריאב:  הקמנו עכשיו לא מעט דיונים בעניין הזה, כולל יום עיון שעשינו בבנק ישראל

חיים אריאב:  אנחנו כרגע כמו שנאמר, נקטנו במדיניות פסיבית מצד אחד, ומגוונת בשווקים מהצד השני על פי גודל השווקים, ומהצד השלישי דיברנו רק על נכסים סחירים

חיים אריאב:  אנחנו בעתיד, ככל הנראה, יהיה לנו ב-portfolio גם נכסים בלתי סחירים, שזה, אנחנו מאמינים, שגם מבחינת הגיוון, נכון שחלק מה- portfolioיהיה בנכסים בלתי סחירים, למשל קרנות של private equity, או בשלב יותר מאוחר גם נדל"ן, זה מתוך הנחה שבסופו של דבר הקרן היא מספיק נזילה

חיים אריאב:  הקרן הזאת היא קיימת באמת לטווח הארוך ומספיק נזילה לספק את הנזילות הנדרשת מבחינת השימוש של הכספים בתקציב השנתי, אבל יש יתרון שחלק מהכספים לפחות יושקעו בנכסים בלתי סחירים

חיים אריאב:  זה פחות או יותר מסכם את המצגת נכון?     

עמי צדיק: רק בנורבגיה ההשקעה בבלתי סחירים בריבית 1

עמי צדיק: 4 היא מאוד נמוכה, היא כמה אחוזים בודדים

חיים אריאב: נכון, אנחנו דיברנו איתם, כולל כאלה שהיו בעבר בקרן שם בפונקציות בכירות, והם אכן הגיעו למסקנה שמעל 90% הוא סחיר

חיים אריאב:  אני עוד לא יודע לאן אנחנו נגיע, אם נפתח את התיק הזה, את ההשקעות הבלתי סחירות, זה כמובן ייעשה בהדרגה, עם איזשהו יעד לטווח הארוך שיהיה גם כן

עמי צדיק: אבל עדיין יש עלויות ניהול, איך תעשו את זה? אולי בקרנות - - - בנדל"ן יש עלויות ניהול, מי ינהל את זה?     

חיים אריאב: קודם כל עוד לא קיבלנו החלטה אכן להשקיע בנדל"ן, אנחנו בעיצומם של דיונים

חיים אריאב:  נתחיל כנראה עם private equity ולא עם נדל"ן

חיים אריאב:  עכשיו, עלויות הניהול בגדול, גם ב- private equity יש עלויות ניהול אבל המחשבה היא שהתשואה עצמה מכסה סיכון

לימור סון הר-מלך: וגם את עלויות הניהול

לנה קרופלניק: רק אם יורשה לי, אני אחדד לגבי הקרן הנורבגית, זה נכון שעד עכשיו הם לא השקיעו ב- private equity, בעיקר בנדל"ן, והיו מאוד נמוכים בזה, וגם הם היום, למעשה מסוף שנה שעברה, משנים את המדיניות שלהם וייכנסו ביתר שאת לנכסים לא סחירים, בעיקר ל- private equityו- private debt, אז גם הם, זאת אומרת, קרן שאתם רואים שהיא קרן ותיקה כל הזמן בוחנת ומשנה את המדיניות שלה, וגם הם נכנסים לנכסים לא סחירים

עמי צדיק: גם האחזקות שלהם בבורסות בעולם כבר גדלו לרמות מאוד 

לנה קרופלניק: נכון

לימור סון הר-מלך: טוב, אוקיי

חיים אריאב: כמו שאמרתי, הדו"ח השנתי, ואני מקווה שתסכימי איתי, שהדו"ח השנתי כדאי לצרף את הדו"חות הכספיים לדו"ח השנתי

לימור סון הר-מלך: כן זה מה שביקשנו כבר בוועדה הקודמת

חיים אריאב: אוקיי

נתנאל יהושוע קופראק: יש כוונה בעתיד במדינות מתפתחות גם? לא רק מפותחות?     

חיים אריאב: כן זה בהחלט על הפרק, זאת אומרת מבחינת פיזור גיאוגרפי יכול בהחלט להיות שנוסיף גם מדינות מתפתחות, שוב, נעשה את זה בהדרגה, אבל משהו שישקף בסך הכל את כל שוק המניות העולמי

חיים אריאב:  אבל בהחלט, ולנה פה אולי יכולה להרחיב, אנחנו כרגע בוחנים את הנושא הספציפי הזה של שווקים מתפתחים

חיים אריאב:  את רוצה להוסיף על זה משהו?     

לנה קרופלניק: כמו שאמרת, אנחנו באמת בימים אלה בדיוק הנושא הזה עושים עבודה בתוך הבית

לנה קרופלניק:  לוקח קצת זמן, צריך להבין שהמחלקה היא נבנית ואנחנו רוצים להביא תוצרים מקצועיים

לנה קרופלניק:  זאת אומרת יכולנו להביא כבר מיד לוועדת ההשקעות איזושהי המלצה, אבל הרגשנו שצריך עוד קצת עבודה שתהיה הרבה יותר מקצועית ומבוססת, ולכן אנחנו מעדיפים קצת לעכב דברים ולעכב החלטה, אבל להביא את זה באמת בצורה מקצועית ומבוססת אחרי שעשינו שיעורי בית מאוד עמוקים, וביססנו את זה בהמלצה מאוד מסודרת

לנה קרופלניק:  אז כן, ובמקרה ספציפי הנושא הזה כרגע אצלנו על השולחן, והוא יובא לדיון באחת הוועדות הקרובות

עמי צדיק: יש לכם שיתוף פעולה עם האנשים שמנהלים את הרזרבות של בנק ישראל?     

לנה קרופלניק: כן, בוודאי, חלקם ממש פה

עמי צדיק: יש לנו סיור שם

לימור סון הר-מלך: כן, בהחלט

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  פרופסור שלומית זוטא

שלומית זוטא: ראשית כל אני רוצה להגיד לכם כמה מילים על עצמי בשביל להגיד למה אני פה בעצם

שלומית זוטא:  אז אני פרופסור למימון, ואני מתעסקת מבחינה גם אקדמית וגם לא לנושאים שקשורים לדברים האלה

שלומית זוטא:  אני חוקרת תחום של ממשל תאגידי שזה ה-G של ה-ESG, אני מלמדת על ESG וגם על השקעות אלטרנטיבות ותכף אני אזכיר את זה, וגם על קרנות עושר, יש לי איזשהו מודל על קרנות עושר

שלומית זוטא:  אז אני מתעניינת בנושא הזה מכל הצדדים האפשריים

שלומית זוטא:       עכשיו, ראשית כל תודה רבה שהזמנתם אותי לכאן, זו הזדמנות לשאת דברים בפורום שהוא חשוב ושאני גם לא רגילה אליו, ומה שאני רוצה לעשות כאן זו הצעה להרחבה של מדיניות ההשקעות של הקרן, ירום נגע בזה במילה, אבל אני רוצה להדגיש ולהרחיב את זה

שלומית זוטא:  וזה לא כרוך בשינוי החוק

שלומית זוטא:  אז בעצם אני רוצה לדבר על השקעות אלטרנטיביות, אנחנו כרגע כבר יודעים טוב לאור המצגת במה הקרן משקיעה

שלומית זוטא:  דרך אגב אני לא הבנתי אם זה קרנות סל או תעודות סל?     

קריאה: תעודות סל

שלומית זוטא: בארצות הברית תעודות סל? כמעט ואין

שלומית זוטא:  SPY למשל היא קרן סל

שלומית זוטא:  אבל אוקיי, ETF זה קרן סל, אבל לא חשוב

שלומית זוטא:  לפי דעתי זה קרנות סל, כי זה equity instrument, אבל לא חשוב, בכל אופן אנחנו ראינו את זה

שלומית זוטא:  והשקעות אלטרנטיביות שזה בעצם אחד הסוגים שלהם שמה שירום השקעות פרטיות, זה השקעות שהן שונות מהשקעות מסורתיות

עמי צדיק: אולי תגידי לנו מה ההבדל בין קרנות סל לתעודות סל

שלומית זוטא: ואחר כך אם תרצו אני אדבר קצת על פיזור ועל השקעות אלטרנטיביות, תעצרו אותי, יש בטח דברים מיותרים כי אתם ישבתם הרבה פעמים

שלומית זוטא:       תעודות סל זה מכשיר שהבסיס של הוא מכשיר של חוב, זאת אומרת זה debt instrument, זה אומר שאותו מכשיר חייב לתת תשואה שזהה למדד, ובעצם אם הוא לא נותן את זה אז הוא ב-default, זה כמו איגרת חוב שלא משלמת

שלומית זוטא:       עכשיו, כל הדברים שהיו בארץ לאורך 20 שנים מהזמן שהמציאו את זה, חיים אבן זהב אני חושבת שהביא את המכשיר הזה, היו תעודות סל כי הם רצו להביא את זה מהר וזה בעצם היה הדבר הראשון שהסתדר

שלומית זוטא:  עכשיו, לא הצליחו להעתיק את ה-exchange traded fund בגלל החוק שהיה באותו זמן, exchange traded fund זה קרן סל

שלומית זוטא:  מה זה קרן סל? מכשיר שהוא equity based, כלומר תעודת סל היא debt based וזה equity based, זאת אומרת שהם מנסים וזה המנדט שלהם לנסות לצמצם את ה-tracking error זאת אומרת שכמה שפחות יהיה הבדל בין התוצאה של SPY למשל, שזו קרן סל שמשקיעה ב-s&p לבין ה-s&p עצמו, אבל אין להם חובה to deliver את התשואה של ה-s&p 500

עמי צדיק: יותר גמיש קצת הקרן

שלומית זוטא: יותר גמיש ויותר בטוח

שלומית זוטא:  כלומר, כאשר עבדו על שינוי מתעודת סל לקרן סל החשש היה שפתאום מישהו יפשוט את הרגל ולא יעמוד ב-debt obligations, ואז שינו את זה לקרן סל, זו הייתה צריכה להיות עבודה כי זה היה עניין חוקי, ומאז מה שיש בארצות זה קרנות סל

שלומית זוטא:  באיזשהו שלב עשו phase out לתעודות סל, ומה שיש עכשיו בארץ זה קרנות סל, ועד כמה שאני יודעת בארצות הברית תעודות הסל הן מעט, בגלל שזה debt, - - - והרוב זה קרנות סל

קריאה: אצלנו זה קרנות סל, כן

שלומית זוטא: בקיצור equity based לעומת debt based

שלומית זוטא:  אם היא חייבת to deliver זה debt based, ואם היא משתדלת לעשות מינימיזציה של שקיעת העקיבה, זה equity based

שלומית זוטא:      אוקיי, עכשיו השקעות אלטרנטיביות

שלומית זוטא:  אז להבדיל מהשקעות מסורתיות, השקעות מסורתיות זה תעודות סל, על equity, על אגרות חוב, נכסי מזומן, דברים כאלה, והשקעות אלטרנטיביות זה בעצם מה שהוא לא השקעות מסורתיות, זה יכול להיות השקעות פרטיות, זה יכול להיות קרנות גידור, זה יכול להיות כל מיני נכסי נדל"ן וגם כל מיני דברים פיננסים מאוד מאוד מסובכים, מכשירים פיננסים, CDO's, כל מיני דברים שלא שווה להיכנס אליהם, אבל בגדול מתכוונים לקרנות גידור ונכסי השקעה פרטיים

שלומית זוטא:       אז זהו, רציתי להציע את ההרחבה כדי לכלול חלק מזה, תכף אני אכנס לאיזה חלק, רק לפני שאני עוברת הלאה אני רוצה להדגיש שהקרן שלנו, הקרן שאנחנו מנהלים, יש לה אופק של 40-50 שנים כמו שאמרתם, ומשקיעים לטווח ארוך יכולים יותר להרשות לעצמם להשקיע בנכסים מהסוג הזה, שהם לא נזילים, כי השקעות אלטרנטיביות הן לא נזילות, הן לא סחירות, מדווחות פחות, ושהן בעצם מיועדות למשקיעים מתוחכמים

שלומית זוטא:  הם לא נסחרים בבורסה

שלומית זוטא:  אני לא יכולה ללכת ולקנות מכשיר השקעה פרטי או קרן גידור, כי זה הגנה על המשקיעים

שלומית זוטא:  ולכן למשל, בארץ מכשירי חיסכון לטווח ארוך, קרנות פנסיה, מותר להם להשקיע בהשקעות אלטרנטיביות ולקרנות נאמנות אסור, פשוט אסור לפחות כרגע, כי זה מכשיר קצר טווח

שלומית זוטא:       עכשיו, קרנות עושר בעולם, קרנות של אוניברסיטאות, קרנות תרומות של אוניברסיטאות קרנות פנסיה, משקיעות במכשירים האלה, בגדול הן משקיעות משתי סיבות, סיבה אחת זה פיזור סיכון וסיבה שניה זה פוטנציאל לתשואה גבוהה

שלומית זוטא:  אז הדבר הראשון שאני רוצה לדבר עליו זה פיזור סיכון, תגידו לי אם אני מדברת מהר מידי או דברים טריוויאליים

שלומית זוטא:  להגיד כמה מילים על פיזור סיכון?     

עמי צדיק: כן תגידי

שלומית זוטא: פיזור סיכון בוא נאמר שיש לכם תיק שיש בו 20 מניות נדל"ן, ופיזור סיכון ככל שמוסיפים יותר ויותר נכסים לתיק השקעות הסיכון יותר ויותר מפוזר

שלומית זוטא:  אז אם תיקחו תיק עם 20 מניות נדל"ן, תוסיפו לו מניות נדל"ן שכרגע אין בו, תשיגו קצת פיזור

שלומית זוטא:  אם תוסיפו בנק, תשיגו פיזור יותר גדול מבחינה ענפית, כי הבנק מתנהג אחרת לעומת חברות נדל"ן

שלומית זוטא:  אם תוסיפו בנק בחו"ל אז עוד יותר

שלומית זוטא:  והשקעות אלטרנטיביות, וזו הטענה שלי, אם מוסיפים אותם לתיק של השקעות נסחרות, הן נותנות פיזור סיכון, ויותר גבוה, מפני שאין להם, התנודות שלהם לעומת מה שקורה בשוק, מה שנקרא קורלציה, היא יותר קטנה

עמי צדיק: הן נגד הזרם הכללי, הן לא מתנהגות כמו רוב השווקים הסחירים

שלומית זוטא: בקטנה כן, כלומר אם יש נגיד ירידה בהייטק, אז אולי גם בחברות הפרטיות, ולפי דעתי אפשר להשיג מזה יותר mileage מאשר משווקים מתפתחים

עמי צדיק: יותר מה?     

שלומית זוטא: יותר פיזור סיכון יותר גבוה מאושר למשל תוספת שווקים מתפתחים, למרות שגם אלה כבודם במקומם מונח, אז זה העניין של הפיזור, אחרי זה אני אזכיר קצת את פוטנציאל התשואה

שלומית זוטא:      עכשיו אני רוצה כרגע להגיד כמה דברים על קרנות העושר הגדולות ביותר, ושוב, אני יודעת שאנחנו לא שם

שלומית זוטא:  אבל קרנות העושר הגדולות ביותר זה נורבגיה, שדרך אגב לפי דו"ח של סטטיסטה היא כבר לא הראשונה

שלומית זוטא:  סין, סינגפור

לימור סון הר-מלך: אז מי הראשונה?     

שלומית זוטא: סין

שלומית זוטא:  אחת הקרנות של סין נקראת CAC China investment cooperation או משהו כזה, אבל הן מאוד מאוד - - - ויכול להיות שתהיה החלפה שוב

שלומית זוטא:  אז אמרנו הרבה קרנות עושר של מדינות המפרץ בעשירייה הזאת יש של כווית, קטאר, כמה קרנות של אבו-דאבי, של דובאי, יש להם קרנות שונות, יש להם בין השאר venture capital R, ממש זרוע שמשקיעה בקרנות הון סיכון

שלומית זוטא:       אז מה שאני מנסה להגיד, למרות שהקרנות האלה הרבה יותר גדולות, בכל זאת שווה להסתכל על הקרנות האלה, וכל הקרנות, בעצם כמעט חוץ מנורבגיה, משקיעות בנכסים אלטרנטיביים כבר שנים, ודרך אגב בדגש על דברים שהם אקלימיים, נגיד קרנות המפרץ באנרגיה אלטרנטיבית הקרן הסינגפורית בפוד-טק, אבל את העניין הזה במה בדיוק אני רוצה כרגע לעזוב

שלומית זוטא:       קרן העושר הנורבגית משקיעה אחוזים בודדים בנכסי נדל"ן ובפרויקטים של אנרגיה אלטרנטיבית, עכשיו מה שקרה עכשיו זה שהם הולכים ומשנים את זה

שלומית זוטא:  שר משרד האוצר הנורבגי פנה לקרן ואמר לה, אנחנו רוצים שתשקלי להתחיל להשקיע בנכסים אלטרנטיביים, ונגידת הבנק תמכה בעניין הזה, ואז היה נאום באפריל בפרלמנט הנורבגי, את הקרן מנהל ניקולאי טנג'ן

לימור סון הר-מלך: שלומית, רק אני כן אשמח, אמרת שיש לך הצעות להרחבת ההשקעה

לימור סון הר-מלך:  אנחנו נשמח לשמוע

שלומית זוטא: לא בדיוק, ההצעה של ההרחבה, אני רוצה לתת דוגמה למה זה חשוב

שלומית זוטא:  אני רק רוצה מה שאני רוצה לעשות זה שלוש נקודות

שלומית זוטא:  נקודה אחת זה לצטט באמת מניקולאי טנג'ן, אני אצמצם את זה למשפט אחד, מה שהוא אמר שבגלל שינויים בשוק, המשמעות היא שחלק גדול יותר מהערך שהחברות יוצרות נצבר לפני שמניות החברות הללו נרשמות למסחר, כלומר לפני שאנחנו יכולים להשקיע בהן

שלומית זוטא:  כלומר, אנחנו מפסידים מזה שזה אסור לנו

שלומית זוטא:       דרך אגב אני רוצה להגיד שאני לא בעד קרנות גידור, ההצעה שלי היא להכניס את ה-asset class של קרנות השקעה פרטיות או אפילו השקעות פרטיות לא בתוך קרנות

שלומית זוטא:  ואני רוצה להדגים את זה

שלומית זוטא:  אני רוצה להדגים עד כמה משמעותית היא הרחבת האפשרות להשקיע בחברות פרטיות, נגיד ש מנהל השקעות אומר אני רוצה להתחיל להשקיע בפוד-טק, במידה והזדמנות ההשקעה הפסיביות כרוכה גם בחברות אינדיבידואליות, יושב לו המנהל הזה שאסור לו להשקיע בחברות פרטיות, ואומר אני רוצה להשקיע בפוד-טק כי אני חושב שזה דבר בתנאים של העולם, פוד-טק זה food technology הולך ונעשה יותר ויותר בעייתי, ויש שם פוטנציאל, ברור לי שהקרן צריכה להשיא תשואות, אז יש שם פוטנציאל

שלומית זוטא:  ויושב לו המנהל הזה ואומר אני רוצה להשקיע בזה בענף שנקרא פרוטאינים אלטרנטיביים, יש רק חברה אחת שהיא גם stand alone כלומר עושה רק את זה, וגם נסחרת, שאפשר להשקיע בה אם יש הגבלה

שלומית זוטא:  החברה הזאת היא חברה שנקראת Beyond meat

שלומית זוטא:      Beyond meat נפלה 95% מערכה לעומת השיא שלה

שלומית זוטא:  עכשיו, יש הרבה חברות ואם נותנים מנדט להשקיע גם בחברות פרטיות, אז הסכנה שבפניה עומד אותו מנהל שמותר לא להשקיע רק בחברות ציבוריות, נעלמת

שלומית זוטא:  כלומר, זה מרחיב את מגוון החברות וגם מקטין סיכון

שלומית זוטא:       ובעצם הדבר האחרון שאני רוצה להגיד, ואמרתם את זה נדמה לי, שצריך לפתח מומחיות, זה דבר שלוקח זמן, זה לא פשוט להשקיע בהשקעות כאלה, בניגוד לנגיד להוסיף שווקים מפותחים, זה ממש דבר שצריך להיערך בו, וצריך גם לדעת לבחור השקעות טובות, צריך גם לדעת בהשקעות פרטיות צריך לנהל משא ומתן על תנאי ההשקעה

שלומית זוטא:  אפשר למשל לדרוש דיווחים יותר טובים, צריך גם להשגיח עליהם

שלומית זוטא:  אפשר לעשות את זה או ישירות, אני לא יודעת מה המומחיות, אני לא יכולה להציע להם לעשות את זה באופן חיצוני או in house כי אני לא יודעת כמה אנשים עובדים ואיזו מומחיות אפשר לפתח in house במשאבים שעומדים לרשותכם, אבל אפשר גם לעשות את זה דרך קרנות השקעה פרטיות, שם כמובן יש דמי ניהול ויש איזשהו trade

שלומית זוטא:  אבל אם אני צריכה לסכם את מה שרציתי להגיד זה א' שאני רציתי להציע את הדבר הזה של קרנות השקעה פרטיות, וב' שצריך להיערך לזה לדעתי חצי שנה-שנה מראש, אז אי אפשר לקפוץ ישר לתוך זה

שלומית זוטא:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

שלומית זוטא: תודה לכם

עמי צדיק: לפני הסיכום, רק עוד שאלה נוספת, לגבי ה-ESG, לדוגמה ברבעון האחרון בישראל ההיי טק קצת בהאטה, ולעומת זאת החברות הביטחוניות הן דווקא יש להן דווקא ביקושים גדולים והמניות שלהן עולות

עמי צדיק:  כלומר מבחינת תמהיל ההשקעות, אם יחליטו נניח בעתיד להכליל גם חברות שמכרות נשק בדבר הזה אז זה יגדיל את האפשרויות של הקרן

עמי צדיק:  מה המחשבות שלכם בנושא הזה? מעבר לנושא של הדלקים הפוסילים שהחלטנו?     

חיים אריאב: בשלב זה גם בגלל שקיבלנו החלטה לגבי הדלקים הפוסילים, שהיא נובעת דרך אגב, גם מנושא של סיכון, וגם בגלל שאנחנו יותר משקיעים היום בתעודות סל, אנחנו לא מתקדמים עם הנושא של ה-ESG

חיים אריאב:  ESG כזכור מה שעומד לנגד עינינו זה לאו דווקא שיקולי תשואה, יש הטוענים שאפשר גם לקבל תשואה יותר גבוהה אבל זה דבר שנתון לוויכוח, אבל זה באמת עניינים יותר אתיים, תדמיתיים, דברים מהסוג הזה שאני לא מזלזל בהם, להיפך

חיים אריאב:  אבל אנחנו בשלב הזה קיבלנו את ההחלטה על הדלקים הפוסילים, ואנחנו לא הולכים מעבר לכך

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  יש עוד מישהו שרוצה? הצטרף אלינו חבר הכנסת בליאק, אני אשמח מאוד אם יש לך דברים לומר?     

ולדימיר בליאק: האמת שאני קודם כל הייתי שותף לחוק קרן העושר שעבר בקדנציה הקודמת שאני חושב שנתן דחיפה משמעותית לתקבולים ואני חבר ועדה וממש יש לי נקיפות מצפון שאני כמעט ולא מגיע בגלל העומס בעבודת הכספים

ולדימיר בליאק:  אבל אני מבטיח ללמוד את הדו"ח ויכול להיות שיהיו לי שאלות, אבל בהמשך

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  חברת הכנסת מטי?     

מטי צרפתי הרכבי: בדיון הבא, אני מסכימה עם ולדי

לימור סון הר-מלך: כן, כולם מבינים כמה הדבר הזה חשוב ויקר ומיטיב פה עם מדינת ישראל

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שעל זה אין ויכוח

לימור סון הר-מלך:  אז ראשית, הוועדה מברכת את נציגי מוסדות הקרן על מלאכתם ופועלם לטובת הקרן, ולטובת הדורות הבאים

לימור סון הר-מלך:  ואני באמת חושבת שהקרן, התרשמנו שבאמת הדברים נעשים בצורה שקולה, מדודה, מדויקת, מתוך חשיבה כוללת, אז זה מאוד משמח

לימור סון הר-מלך:  ותודה רבה

לימור סון הר-מלך:       הוועדה הבינה שהשקעות כרגע בעת הזאת, המדיניות של ההשקעה היא מדיניות פאסיבית ולא אקטיבית, אבל בהמשך הדרך ייתכן וזה ישתנה ויהפוך להשקעה אקטיבית

לימור סון הר-מלך:  הבנו גם את היתרונות שבהשקעה הפאסיבית

לימור סון הר-מלך:       הוועדה מבינה את הצורך של ועדת ההשקעות להציג את התשואה במטבע דולרי מתוך הבנה שההשקעה עצמה חייבת להיות במט"ח ולא בשקלים, עם זאת, חשוב לוועדה למען השקיפות, לקבל לצד הדו"חות ביאורים ופירוטים נפרדים לסכומים, כפי שהתקבל גם בדו"ח השנתי הנוכחי

לימור סון הר-מלך:  את מסקנות הוועדה אנחנו נניח על שולחן הכנסת

לימור סון הר-מלך:       
     אז תודה רבה לכל מי שטרח והגיע והעביר לנו

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שזה באמת מאוד מאוד חשוב לטובת השקיפות ולטובת הציבור ונעשתה פה עבודה חשובה ומעמיקה, ואנחנו מאוד מאוד שמחים עליה, תודה רבה