ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 70, 2023-06-20 00:00

ישראל אייכלר: ברוכים באים לדיון של ועדת העבודה והרווחה

ישראל אייכלר:  זו היום הישיבה השנייה של הוועדה היום בה אנחנו דנים בהצעת חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 33)

ישראל אייכלר:       אני מבקש מהיועצת המשפטית, עורכת דין יעל סלנט, להמשיך לקרוא במקום בו הפסקנו שהוא עדכון דמי הניידות

יעל סלנט: כן

יעל סלנט:  את עדכון דמי הניידות כבר הקראנו והתקיים כאן דיון על הסעיף

יעל סלנט:  כאשר מדובר כאן על עדכון, העדכון יכול להיות למעלה ויכול להיות למטה

יעל סלנט:  זאת המשמעות של עדכון

יעל סלנט:  אנחנו בסעיף 9כז

יעל סלנט:  אני אומרת זאת כי עלו כאן כל מיני הערות על התנודתיות

קובי זכאי: ההערות היו בעיקר על הרכב הסל, מעבר לכך שבמועד העדכון יכול להיות שלא יהיה עדכון למרות שאנשים הוציאו מכספם

שבח וייס: אני אתייחס לזה

שבח וייס:  מה שהצגת, הגרף של האחזקה, מדבר על כל הרכבים ולא רק על החדשים

קובי זכאי: אני שמח שאתה אומר את זה, אתה יודע למה? כי מדד המכוניות החדשות אליו אתם רוצים להצמיד את סכומי הסיוע כולל את כל הרכבים, כולל קופסאות גפרורים ששוות 60,000 שקלים ואף נכה לא יכול להיכנס אליהן וכלל רכבים ששווים 500,000 שקלים ומיליון שקלים

קובי זכאי:  לכן גם המדד הזה הוא לא מדד מתאים אבל זה, אם ייתן לי היושב ראש, את זכות הדיבור, אני אסביר יותר

עידן קלימן: לכן סוכם שאחרי שנה, במידה והדבר הזה לא יהיה ולא יענה על הצרכים של נכי צה"ל, ישבו משרד הביטחון עם ארגון נכי צה"ל ויעשו את ההתאמות הנדרשות

עידן קלימן:  זה כתוב

קובי זכאי: הסיכום הזה כתוב בדוח הוועדה אבל לא כתוב בחוק

ישראל אייכלר: קובי, אני רוצה לעבוד איתך אבל יש שני הבדלים בינינו

ישראל אייכלר:  ראשית, אתה ידען גדול בתחום ואני לא, שנית, יש לך קול בריטון חזק מאוד

ישראל אייכלר:  אי אפשר לנהל כך את הדיון

קובי זכאי: אני מתנצל

ישראל אייכלר: לא צריך להתנצל

ישראל אייכלר:  זה הקול שברא לך הבורא

ישראל אייכלר:  אין בעיה

קובי זכאי: אני מתנצל שאני מפריע לך

ישראל אייכלר: אתה לא מפריע לי

ישראל אייכלר:  רק תגיד את העובדות שאתה רוצה ולא לנהל כאן ויכוחים

ישראל אייכלר:  למשל מה שהצעת עכשיו, אני יכול לשאול את היועצת המשפטית אם אפשר להוסיף שעדכון זה יותאם או לפי מועד מסוים או לפי מצב מסוים

ישראל אייכלר:  זאת אומרת, שזאת לא תהיה חקיקה עד ביאת המשיח

ישראל אייכלר:  העדכונים האלה שאנחנו קובעים בחוק, אם יש שינויים דרמטיים, יש לכם אפשרות כמשרד הביטחון לעדכן שוב

ישראל אייכלר:  הוא טוען טענה פשוטה

ישראל אייכלר:  אם אנחנו קבענו כאן מספר ואתה לא יכול לזוז ממנו, אתה לא יכול להיות גמיש

ישראל אייכלר:  השאלה היא האם זה מפריע לכם

יעל סלנט: שאלת את משרד הביטחון אבל אני רוצה להסביר מבחינת המנגנון

יעל סלנט:  ברגע שכותבים את כל מנגנוני העדכון בחוק, וזה מה שעושים גם עם התגמולים שקראנו בישיבה הקודמת וזאת שלפניה וגם בעדכון של דמי הניידות – ותיכף, כשנביא את סימן א' תראו שגם לגבי הסכומים האחרים, רובם מוצמדים למדד ומה שלא מוצמד למדד, מפורט במנגנון העדכון – אז אנחנו לא יכולים לקבוע את מנגנון העדכון בחוק ולתת איזשהו שינוי שהוא לא יהיה בחוק

יעל סלנט:  אני חושבת שזה לא מתאים

יעל סלנט:  מה שאפשר לעשות - אני מבינה שאתם חושבים שזה כן מדד שהוא משקף ושהוא טוב, במידה שתסברו אחרת אחרי הניסיון - תוכלו להביא הצעת חוק ולתקן את החוק

יעל סלנט:  לחלופין, אפשר לקבוע את מנגנון העדכון כהוראת שעה אבל אז מה יקרה בתום הוראת השעה?         

איל בן ראובן: לא

איל בן ראובן:  די עם הוראות שעה

איל בן ראובן:  החלופה היחידה היא האפשרות לתת לשר הביטחון לקבוע בצו אבל זה יותר מדי מורכב

איל בן ראובן:  אם נצטרך, נבוא לכאן בעוד שנה

איל בן ראובן:  אנחנו לא הולכים

קובי זכאי: ואז צריך שוב הליכי חקיקה

ישראל אייכלר: אני רוצה כמה שפחות להגביל אתכם

ישראל אייכלר:  אתם רוצים להגביל את עצמכם?     

ערן יוסף: האירוע נורא, נורא, נורא מורכב

ערן יוסף:  הגענו לקביעת המדד הזה

ערן יוסף:  הרבה מאוד שנים הגיעו למסקנה, בניגוד למה שקובי אומר, שזה המדד הכי נכון

ישראל אייכלר: לא משנה עכשיו אם הוא נכון או לא

ישראל אייכלר:  אם אתם תגיעו למסקנה שהשתנו המדדים, השתנה המצב     

ערן יוסף: נחזור לוועדה

ישראל אייכלר: תוכל לבוא באמצעות תקנות או שתצטרך חקיקה ראשית?     

ערן יוסף: נבוא לכאן ונתקן או את הסכום או את ה- - - -      

יעל סלנט: זאת המשמעות של האירוע שקורה כאן

יעל סלנט:  מה שעושים, קובעים את הכול בחקיקה

יעל סלנט:  קובעים מי זכאי, לכמה זכאי ולמה הוא זכאי

יעל סלנט:  הצעת החוק שהונחה בפני הוועדה ועברה בקריאה ראשונה, היא לא במודל של הסמכות פרט למקרים של סכומים מרביים שאפשר לקבוע פחות או שאפשר לקבוע תנאים אבל בגדול הדברים קבועים בחקיקה

יעל סלנט:  בגדול, אם רוצים לשנות או לתקן את החקיקה, צריך הצעת חוק

יעל סלנט:  זה המודל שהוצע על ידי הממשלה

יעל סלנט:  אפשר היה לחשוב על מודלים אחרים אבל זה מה שיש כאן כרגע

יעל סלנט:  אני חושבת שלקבוע את זה כהוראת שעה, זה מאוד מאוד בעייתי

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  לא הוראת שעה

ישראל אייכלר:  השאלה אם אפשר להוסיף – אני לא משפטן ואני אומר את זה כמי שפעם למד גמרא – שבמידה ויהיו שינויים דרמטיים, אני אומר את זה בלשון שלי, יוסמך שר הביטחון להגיש לוועדת העבודה והרווחה תקנה לשינוי המדד הזה

יעל סלנט: מה שעשינו בתגמולים

ערן יוסף: אני חושב שזה לא נכון

ערן יוסף:  זה נושא כל כך מורכב וכל כך מקצועי

ערן יוסף:  אנחנו נצטרך את האוצר

ערן יוסף:  נצטרך את כל התהליך

ערן יוסף:  אני חושב שבאירוע הזה, שהוא סופר מקצועי, וכדי לשנות פעם היינו צריכים אנשים בכירים ומקצוענים כדי לשנות אותו, אם נגיע למסקנה שיש שינוי, נחזור לכאן

ישראל אייכלר: אז תכתוב את זה, שתחזרו לוועדה

ישראל אייכלר:  לא לחקיקה

ישראל אייכלר:  חקיקה זה סיפור ארוך מאוד

קריאה: אבל לפי החוק, מה שבחוק – צריך לבוא בחקיקה

ערן יוסף: הסיבה שחקיקה באירוע הזה הוא אירוע מורכב - - -     

ישראל אייכלר: לכאורה היה צריך להיות הפוך, שאני אגיד לך חקיקה ואתה תגיד לי שאתה רוצה לקבוע בצו

ערן יוסף: אני אכן מופתע אבל אני חושב שבמקרה הזה המדיניות הכללית של הכנסת וגם שלנו כמשרד שסכום ראשוני ודרך ההצמדה שלו צריך להופיע בחוק

ערן יוסף:  אם נחליט בהמשך שזאת טעות, נחזור אליכם

רפאל כהן צמח: אבל מה שנקבע בחקיקה, אפשר לשנות רק בחקיקה

יעל סלנט: מה שעשיתם בתגמולים ותהינו על זה, זה איזשהו מנגנון חריג

יעל סלנט:  מה שעשיתם בעולם של התגמולים, שגם שם קבעתם מנגנון הצמדה, קבעתם לו איזשהו משהו שאולי זה מה שהיושב ראש ניסה לחתור אליו

יעל סלנט:  קבעתם ששר הביטחון, בהתייעצות עם הארגון, בהסכמת שר האוצר, באישור הוועדה, רשאי לשנות בצו במקרים חריגים את שיעור העדכון

יעל סלנט:  אולי זה יכול להיות איזשהו פתרון ביניים אם יהיה צריך למרות שברגע שמנגנון העדכון בחקיקה הוא ודאי, הוא ברור, גם עם התגמולים לא ברור למה בדיוק היה צריך את זה שם

ערן יוסף: לגבי התגמולים הסברנו למה צריך את זה שם, כי היה מדובר במדד שהוא תנודתי והוא יכול להיות מושפע מאירועים, נתנו את הדוגמה של הקורונה כשהיה צריך את זה

ערן יוסף:  זה לא רלוונטי לדברים שלפנינו

ערן יוסף:  אי אפשר לגבי כל סכום וסכום וכל מדד ומדד שמופיע בחוק

ערן יוסף:  היכן שזה היה נדרש, כתבנו

ערן יוסף:  כאן אנחנו לא חושבים שזה נדרש

ישראל אייכלר: מה חושב ארגון נכי צה"ל?     

איל בן ראובן: אנחנו רוצים להסכים שזה גם יופיע רוחבי לכל הדיונים

איל בן ראובן:  מבחינתנו החוק היה צריך להיות חוק רזה

איל בן ראובן:  יושב ראש הוועדה מכיר את זה

איל בן ראובן:  החוק צריך להיות חוק רזה וכל פעם אנחנו מגיעים לדיון משפטי על משהו שאמור להיות בתקנות והוא בחוק ובגלל זה מתחילים להסתבך

איל בן ראובן:  אנחנו פנינו גם לשר המשפטים, כרגע אין לנו מזור בנושא הזה, ולכן היעד שלנו הוא שאחרי שהחקיקה הזאת עוברת - וזה מתואם גם עם משרד הביטחון וגם עם מנכ"ל משרד הביטחון – להגיע בשנה הבאה, אחרי שהדברים מעוגנים, עם תקנות מוכנות כדי שלא ייווצר ואקום

איל בן ראובן:  שכל הזכויות והעדכונים ייכנסו לתקנות והחוק יהיה רזה, חוק שמכבד את נכי צה"ל ולא יביאו לכאן סכומים איזוטריים ודברים לא קשורים

יעל סלנט: זה החוק שאתם באים איתו

איל בן ראובן: כי אנחנו נשענים על חוות דעת של אילנית סובל משנת 2015, היועצת המשפטית של משרד המשפטים, שכרגע אין יכולת לשנות אותה

יעל סלנט: משרד משפטים? יש כאן נציגות למשרד המשפטים?     

יואב סטשבסקי: כן

יעל סלנט: בסופו של דבר, צריך להבין שיש איזשהו נוסח שעבר בקריאה הראשונה והוא זה שמונח כאן על שולחן הוועדה

יעל סלנט:  זה לא שאנחנו מתחילים את הכול מהתחלה

ערן יוסף: ללכת למודל שאייל דיבר עליו, צריך לזרוק את החוק הזה ולהביא חוק חדש ואני לא חושב שזה מה שאנחנו רוצים לעשות כרגע

ישראל אייכלר: מה אומר משרד המשפטים?     

יואב סטשבסקי: החוק הזה נולד - הרי לפני כן היו הנחיות, הטבות שלא נקבעו בחוק - בעקבות צורך משפטי לעגן את ההטבות האלה שהן הטבות ראשיות, שהן הטבות של סכומים קבועים בחקיקה

יואב סטשבסקי:  גם לגבי דרך עדכון המדדים, בדרך כלל זה חלק מהדברים שאמורים להיות בחקיקה ראשית

ישראל אייכלר: אם אנחנו נעשה איזושהי תוספת שאומרת שמשרד הביטחון או שר הביטחון מוסמך במקרים של שינויים גדולים במדדים לעדכן את הדברים, זה סותר את החוק?     

יואב סטשבסקי: זה לא סותר את החוק אבל צריך לדעת שזה דווקא במקרים חריגים וצריך להסביר כאן מבחינה מקצועית האם באמת יש מקרים חריגים שצפויים להיות שעל פיהם צריך איזה עדכון שהוא לתקופה מוגבלת, שזה לא שינוי של כל המדד שנקבע בחוק אלא לתקופה מוגבלת

ישראל אייכלר: אתה מתכוון כמו מגפת קורונה או משהו כזה

יואב סטשבסקי: כן

יואב סטשבסקי:  אם הגורמים המקצועיים כאן אמרו שאין צורך בסעיף הזה במקום הזה, אז אין צורך להוסיף אותו

איל בן ראובן: השאלה היא שאלה יותר עקרונית, לא ברמת המיקרו

איל בן ראובן:  השאלה היא עקרונית

איל בן ראובן:  למה העמדה של משרד המשפטים – כאשר היום לכולם ברור שהחוק הזה לא בנוי כמו שקבוע בחוק, זאת אומרת, שהחוק מסמיך וכל הרזולוציה יורדת לתקנות – היא התנגדות לכתוב חוק שמכבד את נכי צה"ל ויאפשר את כל הסעיפים במיקרו להוריד לתקנות, יאפשר למשרד הביטחון להיות גמיש כי שיקום נכים זה דבר גמיש

איל בן ראובן:  אי אפשר לקבוע את זה כך

איל בן ראובן:  אנחנו כל פעם נצטרך לחזור לוועדה ואלה הליכים שלוקחים שנים

איל בן ראובן:  אנחנו רוצים להבין את העיקרון של הקשיחות הזאת של משרד הביטחון

ישראל אייכלר: על זה דיברתם עם שר המשפטים, נכון?     

איל בן ראובן: כן

ישראל אייכלר: אז מה אתה רוצה ממנו?     

איל בן ראובן: הוא אמר שזאת עמדה של הייעוץ המשפטי שלו והוא לא כפוף אליו

איל בן ראובן:      שר המשפטים אמר מה אתם רוצים ממני

איל בן ראובן:  הוא אמר שהוא מסכים איתנו ב-100 אחוזים והוא לא יכול לעזור לנו

קובי זכאי: אני מבקש להביא דברים בשם אומרם

ישראל אייכלר: בבקשה

ישראל אייכלר:  אתה גרמת לכל השיח הזה

קובי זכאי: כבוד היושב ראש, שמי זכאי ואני לא יכול להיות אשם בכלום

ישראל אייכלר: זכאי, הייתה לו הזכות להעלות את הנקודה הזאת בוועדה

קובי זכאי: אני מבקש להביא מדברי היועץ המשפטי לממשלה לשעבר ואחר כך שופט בית המשפט העליון מני מזוז שהוא שהניע את הליך העיגון בחקיקה

קובי זכאי:  הוא אמר את הדברים האלה: "לא אמרתי שאת כל נהלי אגף השיקום צריך להכניס לחקיקה ראשית או אפילו לתקנות אבל יחד עם זאת יש רמות שונות של הסדרים

קובי זכאי:  יש הסדרים ראשוניים – הכוונה חקיקה ראשונית – דברים מאוד בסיסיים, מאוד משמעותיים שאין שום הצדקה לכך שלא יוסדרו בחקיקה, בין אם בחקיקה ראשית ובין אם בחקיקת משנה

קובי זכאי:  יש דברים שמטבעם לא יכולים להיות מוסדרים בחקיקה כי הם מאוד פרטניים, מאוד נקודתיים, מאוד אקראיים וכולי

קובי זכאי:  יש רמות שונות של הסדרה"

קובי זכאי:      זאת אומרת, מני מזוז שהוא שהניע את כל התהליך הזה, הוא בעצמו לא חשב שצריך להכניס בחקיקה סכומים וסכומי משנה

קובי זכאי:  זה הרי הגיע ל-54 שקלים למימון של מעלית

קובי זכאי:  אם תסתכל אדוני בהמשך הצעת החוק וגם בהצעת החוק הקודמת שהייתה בכנסת ה-20, זה הגיע לסכומים אבסורדיים

ישראל אייכלר: תודה

ישראל אייכלר:  ההערה שלך נשמעה

ישראל אייכלר:  אני לא מערער על התהליך של החקיקה שהם קבעו

ישראל אייכלר:  אני רק שאלתי אם במקרה שיש איזה שינוי דרמטי במחירים, במדדים, במחלה רחמנא ליצלן, במגפה, במלחמה, אני לא יודע מה יקרה – אז שר הביטחון יוכל להביא, אפילו תכתבו באישור ועדת העבודה והרווחה

עידן קלימן: אני מזכיר לאדוני את מה שאמרנו בישיבה שעברה וגם בישיבה הראשונה

עידן קלימן:  יש כאן בעיה, אתה צודק

עידן קלימן:  לשר הביטחון יש אחריות ואין לו סמכות ופה הבעיה

עידן קלימן:  מה שאתה מבקש, זאת סמכות וזה בסדר גמור

יעל סלנט: מה זאת אומרת? אני לא מבינה

יעל סלנט:  זאת חקיקה ממשלתית

יעל סלנט:  משרד הביטחון יחד עם משרד האוצר, עם כל המשרדים הנוגעים בדבר, הניח על שולחן הכנסת הצעת חוק ממשלתית

יעל סלנט:  היא עברה בקריאה ראשונה והגיעה לוועדה

יעל סלנט:  זאת בקשת הממשלה

יעל סלנט:  איך אפשר להגיד שלשר הביטחון אין סמכות?         

איל בן ראובן: אפשר להגיד

איל בן ראובן:  את שאלת ואני אסביר

איל בן ראובן:  גם אגף השיקום וגם הארגון פנו בבקשה לחוקק חוק צר

איל בן ראובן:  ב-2015 לא הייתם איתנו?      

ישראל אייכלר: אל תחזור לנושא הזה כי הוכרע שהחקיקה תהיה כמות שהיא

ישראל אייכלר:  מה שרציתי לאפשר לכם זאת מה שנקרא יציאה

ישראל אייכלר:  השאלה אם אתם מוכנים לזה או לא

ישראל אייכלר:  אם אתם תגידו לא, אנחנו הולכים הלאה

עדי פרנקפורטר: בהסכמת שר האוצר

קריאה: לא

קריאה: מה שר האוצר קשור לזה?     

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  אל תכניסי

ישראל אייכלר:  רק זה חסר לנו

עדי פרנקפורטר: למדדים יש השלכות משמעותיות

ישראל אייכלר: את הנציגה של שר האוצר?     

עדי פרנקפורטר: כן

מאיר כהן: לצאת מתוך החוק וללכת לכתוב עוד פעם חוק ולהתחיל להתווכח עליו, לא טוב

מאיר כהן:  אנחנו לגמרי מסכימים איתכם

מאיר כהן:  יש הליך חקיקה שמאפשר להכניס בדיוק את מה שאתם רוצים

מאיר כהן:  אף אחד מאתנו בוועדה לא הולך להתווכח איתכם

מאיר כהן:  אני חושב שגם היושב ראש

מאיר כהן:  החשיבות ברורה והעצמאות מאוד מאוד ברורה

מאיר כהן:  לא צריך לרדת לרזולוציות

מאיר כהן:  אסור לעשות את זה

מאיר כהן:  אנחנו לגמרי איתכם

מאיר כהן:  אנחנו לגמרי איתכם

מאיר כהן:       אני אומר שיש תהליך חקיקה

מאיר כהן:  הקריאה השנייה והשלישית, אלה שני השלבים שהכי קובעים

מאיר כהן:  לשם אנחנו נכניס אחרי דיונים והסכמות את כל מה שאתם רוצים

מאיר כהן:  תעשו את זה

מאיר כהן:  נשב איתכם, נשב בוועדה, נעשה את מה שצריך אבל למה עכשיו ללכת אחורה? לכו תדעו מתי זה יבוא עוד פעם

מאיר כהן:  רק תחשבו על זה

מאיר כהן:  אתם לא חייבים לקבל

אפרת רייטן: יש דברים עקרוניים שנדמה לי שגם האינטרס שלכם כדאי שיהיה בחוק

אפרת רייטן:  יש דברים שצריך להסכים עליהם, אדוני היושב ראש, שירדו באמת לרמת הרזולוציות כמו שאנחנו אומרים וירדו לרמת התקנות

אפרת רייטן:  אני חושבת שכאן אפשר להגיע להבנות מה נשאר במסגרת החוק

אפרת רייטן:  אני כמובן מסכימה עם מאיר וגם עם האינטרס של כולכם כאן שהדברים כן יתקדמו בצורה יותר יעילה ומהירה, במיוחד שיש הסכמות שהתגבשו בין כל המשרדים

ישראל אייכלר: אני חושב שאנחנו נסכם ונאמר שאנחנו משאירים את זה כמו שזה

ישראל אייכלר:  אם זה מה שאתם מבקשים, זה מה שתקבלו

מאיר כהן: אדוני, האמירה של שר המשפטים לא מקובלת עלי

מאיר כהן:  אין דבר כזה ששר בא ואומר הייעוץ המשפטי שלי כובל לי את הידיים

מאיר כהן:  אני מצטער

ישראל אייכלר: זה לא הנושא

ישראל אייכלר:  הוא רק הזכיר את זה

ישראל אייכלר:  שאלתי אותו

ישראל אייכלר:  הוא אומר שהוא רוצה חוק צר, שאלתי אם הוא אמר את זה לשר המשפטים והוא סיפר מה שר המשפטים אמר לו

מאיר כהן: אני אומר שהוועדה יכולה לפנות לייעוץ המשפטי ולא לנציג היועץ המשפטי ולהזמין אותו, להגיד לו למה הוא מתנגד

ישראל אייכלר: לא

ישראל אייכלר:  אנחנו בתהליך חקיקה

ישראל אייכלר:  אנחנו כבר קיבלנו את העמדה של משרד המשפטים שאנחנו צריכים לרדת לפרטים

ישראל אייכלר:  מה שהיה כאן, אתם לא הייתם, לעורך דין זכאי הייתה זכות לטעון שיש מדדים שעלולים להשתנות ואנחנו כבר קובעים כאן מסמרות מה יהיה אז

ישראל אייכלר:  אני הצעתי שאולי אפשר להוסיף שבמידה ויש שינויים דרמטיים, יוכל שר הביטחון להתקין תקנה ולבוא לוועדת העבודה והרווחה, לאשר אותה ולהמשיך הלאה

ישראל אייכלר:  משרד הביטחון מתנגד לזה ואני לא הולך להתווכח

מאיר כהן: משרד הביטחון מתנגד לזה?     

קריאה: מה פתאום? לא מתנגדים

קריאה: זה מיותר

קובי זכאי: זה לא מיותר כי בעולם שלנו השכיחות של מקרי קיצון עולה ועולה

קובי זכאי:  זה לא מיותר

קובי זכאי:  זאת הצעה חכמה ונבונה

ערן יוסף: אני יכול להסביר מהתחלה על מה מדובר

ערן יוסף:  מדובר על דמי הניידות לנכים

ערן יוסף:  אנחנו כרגע קובעים את סכום דמי הניידות ואנחנו קובעים שהסכום הזה יוצמד פעמיים בשנה ביחס למדד שנקבע בשיתוף עם ארגון נכי צה"ל ועל בסיס המלצה של ועדה מקצועית שכל גורמי המקצוע ישבו בה ואמרו שזה המדד הכי נכון

ערן יוסף:  בהינתן שזה המצב, יש סכום ויש תקופת הצמדה, אנחנו לא חושבים שצריך לאפשר עוד סמכות חריגה למקרי קיצון כי זה כבר מובנה ונותן את הפתרון למצבי הקיצון

ערן יוסף:  זו העמדה שלנו

קובי זכאי: זה לא בדיוק מה שהם אמרו

ישראל אייכלר: אנחנו ממשיכים

קובי זכאי: זה לא בדיוק מה שהוועדה אמרה

ישראל אייכלר: אנחנו ממשיכים

קובי זכאי: היא אמרה שהתייתרה בקשת ארגון נכי צה"ל כי יש עדכון ב-1 בינואר 2012

קובי זכאי:  זה מה שכתוב בדוח

ישראל אייכלר: אפשר להמשיך בהקראת סעיפי הניידות

יעל סלנט: אנחנו בעמוד 10, סעיף 9כח

יעל סלנט:  סעיף 9כז נשאר כמו שהוא היה

יעל סלנט:      	9כח	זכאויות נוספות לנכה שיש לו רכב רפואי     נכה שיש לו רכב רפואי זכאי לקבל בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון את כל אלה:     

יעל סלנט: סיוע במימון אגרת הרישוי

יעל סלנט: מימון רכישת מערכת איכון ואיתור לרכב ותשלום דמי מנוי שנתיים ובלבד שמתקיים אחד מאלה:     

יעל סלנט: הנכה זכאי לרכב רפואי לפי סימן זה וחברת הביטוח מתנה את ביטוח הרכב בהתקנת מערכת כאמור

איציק סעידיאן: אני היום נכה פיזית 100 אחוזים ואני לא מנסה להתייפייף אלא רוצה להגיד לכם משהו

איציק סעידיאן:  אני אומר לכם שלפני כן הייתי צריך את תו הנכה יותר מאשר אני צריך אותו היום

איציק סעידיאן:  היום אני דווקא מעדיף לחנות וללכת ברגל כי יש לי את הפציעה הפיזית

איציק סעידיאן:  סתם שתבינו עד כמה העולם יכול להיות אחר ממה שאתם חושבים

איציק סעידיאן:  אני אומר לכם בוודאות שאני לא הייתי יוצא מהבית בגלל הרכב הזה כי איפה אני אחנה אותו

איציק סעידיאן:  זה עוד קונפליקט ביציאה מהבית

איציק סעידיאן:  היום אני פחות צריך אותו ואין לי בעיה להעביר אותו למישהו

ערן יוסף: הסעיף הזה הוא דוגמה לדברים שהורדנו לתקנות

ערן יוסף:  כל הפרטים של רישוי ו כן הלאה, אחוזים, אלה דברים שאנחנו לא מלאים את הוועדה בהם ואלה דברים שכן אפשר להוריד לתקנות

ערן יוסף:  היכן שיכולנו, עשינו את זה

יעל סלנט: חשוב לחדד בהמשך למה שערן אומר שסיוע במימון סיוע יכול להיות מלא או חלקי, כמו שתקבעו בתקנות, אבל היכן שכתוב מימון, זה ברור שזה מימון של הדבר כולו ולא באופן חלקי

יעל סלנט:  לזה חשוב שהוועדה תשים בכלל, לאורך כל הצעת החוק ולאו דווקא כאן

יעל סלנט:      	9כט	סיוע במימון שיעורי נהיגה ומבחני נהיגה     		גם כאן זה סיוע במימון ולא בהכרח מימון מלא

ישראל אייכלר: גם כאן נוריד את המכון הרפואי לביטחון בדרכים, כפי שעשינו קודם

ישראל אייכלר:  ובלבד שהוא כשיר לנהיגה

יעל סלנט: איך תייצבו את זה?     

ערן יוסף: היכן שצריך, פנה למכון, והיכן שלא צריך וברור שהוא כשיר, לא נפנה

מאיר כהן: מי ישלח אותו למכון?     

ערן יוסף: מי ששולח למכון, זה נאמר בדיון הקודם, זה רופא שקובע שיש סכנה, יכולה להיות סכנה בזה שהוא נוהג בגלל הנכות שלו, בגלל משהו אחר והרופא מחויב להפנות אותו למכון

ערן יוסף:  זה בדיוק מה שנאמר כאן

ערן יוסף:  הוצאנו את זה מברירת המחדל שכולם הולכים למכון אבל היכן שרופא יסבור שצריך, הוא ילך

ישראל אייכלר: את יכול להוסיף לפי קביעת רופא

יעל סלנט: אפשר בכל מקום לקבוע לפי קביעת רופא

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית אומרת שכשיר לנהיגה, בלי שאתה תגיד מי קובע את זה, אתה שמעת פעם בכביש את השאלה: מי נתן לך רישיון, אתה לא כשיר לנהיגה, איך אתה נוהג? לא כל אחד קובע

איל בן ראובן: אדוני, אני רוצה בבקשה להתייחס לשני הסעיפים, לסוגיית הכשירות

איל בן ראובן:  יש לנו סוגייה שחוזרת גם בסעיף 9יט וגם בסעיף 9כט

איל בן ראובן:  דיברנו עליה בדיונים וחשוב שזה יהיה בפרוטוקול

איל בן ראובן:  יש אדם שיש לו רישיון נהיגה ויש אדם שהוא כשיר בתנאים

איל בן ראובן:  אדם כשיר בתנאים, יש לו רישיון נהיגה, אבל הוא צריך לבצע 1, 2, 3, 4, פעולות כדי שהוא יוכל לנהוג עם הרישיון שלו

איל בן ראובן:  אנחנו ממתינים לעמדה של מרב"ד כדי לקבל את הניסוח המדויק מבחינתם שיופיע בחוק בנושא הזה אבל חשוב שיוסבר שגם בסוגיית הזכאות לרכב וגם בסוגייה פה של הסיוע במימון שיעורי נהיגה, גם בן אדם שהוא כשיר בתנאים זכאי לתנאים האלה

איל בן ראובן:  זה מקובל על משרד הביטחון

איל בן ראובן:  זה רק עניין ניסוחי שיופיע בפרוטוקול

יעל סלנט: אבל גם ב-9יט וגם פה אתם אומרים שאנחנו לא פונים למרב"ד

יעל סלנט:  אז עכשיו על מישהו בתנאים כן פונים?     

איל בן ראובן: לא

איל בן ראובן:  אנחנו לא פונים למרב"ד בשאלה של הכשירות

איל בן ראובן:  אנחנו פועלים מולם כדי לקבל את הניסוח המדויק שיעלה עם חוק התחבורה

ישראל אייכלר: אבל אתם תקבעו ולא המרב"ד

איל בן ראובן: כן

איל בן ראובן:  אגף השיקום יקבע

איל בן ראובן:  זה ייקבע בחוק

ישראל אייכלר: אמרת כבר קודם שהיו שם 40,000 פניות

איל בן ראובן: כן

איל בן ראובן: , אני הייתי המון זמן בלי רישיון בגלל שהסתבכתי מאוד

ישראל אייכלר: אני לא מוכן שנכה צה"ל יקבל כל כך הרבה

ישראל אייכלר:  אתם תקבעו לפי הכללים שאתם תלמדו מהם

ישראל אייכלר:  אין לי בעיה

יעל סלנט: אם כן, גם פה וגם ב-יט אנחנו אומרים כשיר לנהיגה לפי קביעה של רופא? בסדר? מקובל?     

לימור לוריא: אני חושבת שזאת קצת בעיה

לימור לוריא:  רופא, איזה רופא? זה רופא משפחה?     

יעל סלנט: לפי קביעה של הרופא המטפל

איל בן ראובן: אני חושב שהסברנו את העמדה שלנו

איל בן ראובן:  כל אדם הוא כשיר לנהיגה, כל עוד יש לו רישיון בתוקף, אלא אם כן הרופא המטפל שלו קבע אחרת

איל בן ראובן:  אנחנו רוצים את ברירת המחדל שאדם כשיר ולא לשלוח אותו למרב"ד

ישראל אייכלר: זה בדיוק הסעיף הקודם

ישראל אייכלר:  אנחנו מורידים את המרב"ד

איל בן ראובן: בסעיפים הקודמים כבר נקבע שזה ירד

איל בן ראובן:  ברירת המחדל היא שאדם כשיר, יש לו רישיון נהיגה – הוא כשיר אלא אם כן הרופא החליט שיש בעיות

קריאה: במילים אחרות, האחריות היא על הרופא

אפרת רייטן: כאן הוא מקבל את זה רק אם יש לו את האישור

אפרת רייטן:  זה הפוך למה שאתה אומר

עידן קלימן: ברירת המחדל הייתה הפוך וזו הייתה הבעיה שלנו כי אנשים – במיוחד זה בא לידי ביטוי אצל הפוסט טראומתיים ואצל פיזיים מאוד מאוד קשים שקיבלו כל מיני מנגנוני התאמה – וברירת המחדל הייתה קודם לשלוח אותם למרב"ד גם אם יש להם רישיון נהיגה

קריאה: רק אם הרופא חושב שיש נסיבות מיוחדות, שולחים למרב"ד

ישראל אייכלר: אני מציע שיהיה כתוב בחוק ובלבד שהוא כשיר לנהיגה על פי קביעת רופא

ישראל אייכלר:  נקודה

קריאה: קביעת רופא מחזיר אותנו לעוד בירוקרטיה

קריאה:  אנחנו מבקשים שכל ה"בלבד" ירד

איציק סעידיאן: אני חושב שההחלטה צריכה להיות באגף השיקום ובהתייעצות עם הרופא

איל בן ראובן: ילד בן 19 שנפצע ואין לו רישיון, ברירת המחדל היא שהוא זכאי לרישיון אלא אם כן יחליט הרופא המטפל אחרת

איל בן ראובן:  זה הכול

איל בן ראובן:  כל ה"בלבד" הזה לא נדרש

איל בן ראובן:  זה הפוך

יעל סלנט: אתם אומרים כאן משהו אחר ממה שנאמר בדיון הקודם

יעל סלנט:  בדיון הקודם אמרתם שצריך שמאן דהוא שאנחנו לא יודעים מי הוא יגיד שהוא כשיר

איל בן ראובן: לא

קריאה: תבדקי שהורדת את זה

איל בן ראובן: כל מי שיש לו רישיון כשיר והאחריות על הרופא המטפל להוכיח אחרת

ישראל אייכלר: בסעיפים הקודמים היה כתוב והוא כשיר לנהיגה

איל בן ראובן: נכון, וזה מה שצריך להיות

איל בן ראובן:  האחריות על הרופא המטפל היא אחריות שלא קשורה לחוק הנכים

יעל סלנט: אז להוריד את התנאי

ערן יוסף: אני מציע שגם לסעיף הקודם וגם כאן לכתוב אלא אם נקבע שאינו כשיר לנהיגה

איל בן ראובן: נכון

איל בן ראובן:  זה מקובל עלינו

ישראל אייכלר: תנסחי את זה מחדש כדי שנוכל להיות ברורים

קריאה: צריך התייעצות עם כמה אנשים

קריאה:  אי אפשר להשאיר את זה אצל בן אדם אחד

יעל סלנט: זאת אותה בעיה, כי מי קובע שהוא לא כשיר לנהיגה?      

ערן יוסף: בסוף מי שיכול לקבוע שהוא לא כשיר, בישראל כרגע זה רק המרב"ד

קריאה: אבל אנחנו משנים את ברירת המחדל

קריאה:  הוא כשיר אלא אם כן רופא חשד, שלח אותו למרב"ד והמרב"ד קבע שהוא לא כשיר

קריאה:  בסוף נקבע שהוא לא כשיר

נדב וירש: לעניין של המרב"ד, משהו לסבר את אוזני האנשים

נדב וירש:  הרבה מאוד אנשים כאן הגיעו למרב"ד ולחלק שללו את הרישיונות בגלל כל מיני סיבות, אולי בגלל שהוא לא מתלבש יפה, אולי בגלל שהוא לא הולך טוב, אני לא יודע, אין לי מושג למה

נדב וירש:  המנגנון הזה תוקע את השיקום של הפוסט טראומתיים וגם של הנכים פיזיים כמו שעידן אמר

נדב וירש:  אני באמת מבקש ממך הרב אייכלר, זה ממש חשוב לי - - -     

ישראל אייכלר: אנחנו מורידים את המרב"ד

ישראל אייכלר:  אל תדאג

נדב וירש: להוריד את המרב"ד, זה לא רק להוריד את המרב"ד, אלא זה להסתכל בלבן של העיניים של הנכה ולדעת ולהבין שכל עוד הבן אדם מקבל את האחוזים הכי גבוהים שלו, הוא צריך לקבל את הרכב הרפואי וכמה שיותר מהר הם יקבלו תשובות ממשרד הביטחון, אגף השיקום, כך אתה תראה חיילים עומדים על הרגליים

עידו גל רזון: אנחנו רואים שמהלומי קרב, יכול להיות שגם נכים פיזיים, אני לא יודע, לא מעורה בזה, נשללים מהם הרישיונות הכבדים

עידו גל רזון:  הזכרתי את זה גם קודם

עידו גל רזון:  למה שגם שם לא איזה סוג של הסתכלות לראות שהבן אדם הזה הוא יחסית בסדר

עידו גל רזון:  יש בן אדם שהסב את הרכב שלו למשאית והוא צריך רישיון משאית

עידו גל רזון:  לקחו לו את רישיון המשאית, לקחו לו את הבית

עידו גל רזון:  אפשר לעשות שיקול דעת נכון ולקבוע שהבן אדם הזה צריך את זה

ישראל אייכלר: מי אתה רוצה שיקבע את זה? משרד הביטחון?     

עידו גל רזון: גם

קריאה: לא, לא

קריאה:  התייעצות עם הרופא

קריאה:  ברגע שהם לא שולחים אותך למרב"ד, גם לא ייקחו לך את רישיון המשאית

עידו גל רזון: אין בעיה

עידו גל רזון:  אני מוסיף משהו

עידו גל רזון:  אם הוא כשיר לנהיגה ונקבע שהוא כשיר לנהיגה, לא צריך לשלול לו את הרישיונות הכבדים, כמו שהרכב לא נשלל

קריאה: אנחנו נוכל לקבל את הרישיונות שלנו בחזרה? לי לקחו שניים, רישיון אוטובוס ומשאית

ישראל אייכלר: שואלת היועצת המשפטית שלנו שאלה מאוד בסיסית

ישראל אייכלר:  כאשר כתוב כשיר לנהיגה, מי קובע?     

יעל סלנט: או לא כשיר לנהיגה

לימור לוריא: מרב"ד

ישראל אייכלר: אבל אנחנו לא רוצים את המרב"ד

יעל סלנט: מי יושב שם? מי הגורמים במרב"ד?     

ישראל אייכלר: אני לא רוצה לשלוח אנשים למרב"ד

ישראל אייכלר:  במשרד הביטחון יש לכם רופאים?     

לימור לוריא: משרד הביטחון לא יכול לקבוע מי כשיר לנהיגה

קריאה: שיהיה רשות שמי שמחזיק רישיון נהיגה

איל בן ראובן: יעל, דיברנו על זה בדיונים המוקדמים

איל בן ראובן:  אדם שיש לו רישיון נהיגה בתוקף, מבחינתנו הוא כשיר

איל בן ראובן:  המדינה תשלול לו את הרישיון כל עוד היא חשבה אחרת

איל בן ראובן:  אגף השיקום עסוק בשיקום ולא לבדוק מי כשיר לנהיגה או לא

איל בן ראובן:  הם לא משרד הרישוי

איל בן ראובן:  זה לא התפקיד שלהם

ישראל אייכלר: אתה רוצה שהמרב"ד יעשה את זה?     

איל בן ראובן: לא

איציק סעידיאן: הרופא המטפל שלנו מכיר אותנו הכי טובה בעולם

נדב וירש: רופא משפחה

נדב וירש:  אם אתם אגף השיקום לא רוצים לקחת אחריות על העניין של הרכבים, ואני באמת מבין אתכם, יש אנשים שמעשנים, יש אנשים ששותים אלכוהול, אנשים לא אומרים את זה כאן ליד השולחן וזה קשור כי אנשים נוהגים

איל בן ראובן: לא נדב, זה לא קשור

איל בן ראובן:  הרכב הוא בבעלות שלך ולא של אגף השיקום

איל בן ראובן:  זו אחריות שלך

איל בן ראובן:  אם נהגת עם אלכוהול, זאת אחריות שלך

נדב וירש: העניין של אישור הרישיונות, אם אגף השיקום ומשרד הביטחון לא רוצה לקחת את זה, שמכבי, כללית או מישהו אחר ייקח את זה

נדב וירש:  תפסיקו

נדב וירש:  אני רוצה שמישהו ייקח עלינו אחריות

נדב וירש:  אף אחד לא לוקח עלינו אחריות ואז אנחנו נשארים מאחור

ישראל אייכלר: מה ההצעה של ארגון נכי צה"ל?     

איל בן ראובן:  הפתרון הוא פשוט

איל בן ראובן:  התפקיד של המרב"ד – הסבירה את זה לימור בדיון הקודם – המרב"ד נכנס לפעולה כאשר הרופא המטפל או הרופא המחוזי חושב שיש בעיה בכשירות של הנהג

איל בן ראובן:  הרופא המחוזי לא קובע אם הוא כשיר או לא כשיר

איל בן ראובן:  המרב"ד קובע אם הוא כשיר או אם הוא כשיר בהתניות

איל בן ראובן:  זה מקרה הקיצון

איל בן ראובן:  לא ברירת המחדל

איל בן ראובן:  ברירת המחדל היא בן אדם שיש לו רישיון ומשרד התחבורה לא שלל ממנו את הרישיון – הוא כשיר

איל בן ראובן:  זה מה שאנחנו מנסים לעשות

אפרת רייטן: אמנם נקלעתי לאירוע הזה אבל זה לא נושא חדש

אפרת רייטן:  המרב"ד, גם על פי מה שמפורסם באתר GOV

אפרת רייטן: IL מדינת ישראל, זה המקום שהוא המוסמך והוא הקובע

אפרת רייטן:  לא אף אחד אחר

אפרת רייטן:  לא בכדי הוקם המכון הזה הוקם כי הוא האחראי והוא המוסמך ולא רופא מטפל ולא מישהו אחר

אפרת רייטן:  אני רוצה שמדינת ישראל תיקח אחריות

אפרת רייטן:  כאן סידרנו את זה לפני רגע כי אמרנו שהכלל הוא כולם מקבלים, נכון?     

יעל סלנט: נכון

אפרת רייטן: כלומר, אנחנו כאילו לא אמורים להגיע למרב"ד כי כולם מקבלים

אפרת רייטן:  זו ברירת המחדל

ישראל אייכלר: ולכן מה הנוסח שאת מציעה?     

אפרת רייטן: אני מבינה שיש טענות לגבי המרב"ד, ממה שאני שומעת כאן

אפרת רייטן:  לא נתקלתי בהן

רפאל כהן צמח: טענות, חבל על הזמן

ישראל אייכלר: אני יכול לעזור לך בניסוח?     

אפרת רייטן: אתה יכול לעזור לי

ישראל אייכלר: לכן אני מציע שיהיה כתוב שהרופא המטפל או הרופא המחוזי

ישראל אייכלר:  נקודה

קריאה: נכון

קריאה: למה אדוני? זה שוב לעבור משוכה

קריאה:  זה שוב להגיע לרופא שייתן לנו אישור או לא

ישראל אייכלר: כתוב כאן כשיר לנהיגה, מישהו צריך לקבוע את זה

קריאה: מרב"ד הוא הגוף שקובע אם אתה כשיר לנהיגה

קריאה:  לא צריך לעבור עוד משוכה

קריאה:  אם הוא מחזיק רישיון, זה מספיק

קריאה:  זה גם מה שראש אגף שיקום קבעה

ישראל אייכלר: את רוצה להוריד את "כשיר לנהיגה"? את מוכנה להוריד?         

אפרת רייטן: לא

קריאה: בעל רישיון

אפרת רייטן: שם זה צריך להיות

הילה שר: אפשר לומר: נקבע על ידי המרב"ד אחרת

הילה שר:  איך זה יגיע למרב"ד?     

ישראל אייכלר: דרך הרופא המטפל והרופא המחוזי

ישראל אייכלר:  לכן הצעתי שיהיה כתוב הרופא

ישראל אייכלר:  זה לא שהרופא המחוזי הולך לשפוט אבל הרי על פי החוק הקיים רופא מחוזי, רופא מטפל שרואה מישהו שלא במצב שיכול לנהוג, חייב לדווח למרב"ד

קריאה: נכון, אבל הוא לא יודע שהוא לא כשיר

יעל סלנט: אתם רוצים להגיד בסעיף 9כט, אם אני מתחברת להצעה של הילה

יעל סלנט:  יש לנו שני סעיפים שצריכים לטפל בהם

יעל סלנט:  האחד, סעיף 9כט והשני הוא הסעיף הקודם שדיברנו עליו ותכף נגיע אליו

יעל סלנט:  בסעיף 9כט אתם רוצים להגיד: נכה שזכאי לרכב רפואי ואין לו רישיון נהיגה, זכאי לקבל סיוע במימון של שיעורי נהיגה ומבחני נהיגה בעבורו בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון אלא אם נקבע שאינו כשיר לנהיגה על ידי המרב"ד

יעל סלנט:  זה סעיף 9כט

יעל סלנט:      עכשיו אנחנו חוזרים בחזרה לסעיף שכבר דיברנו עליו, סעיף 9כ בעמוד 4 למטה

רפאל כהן צמח: זה היה גורף לשלוח את הנכים החדשים למרב"ד

רפאל כהן צמח:  את זה ביטלנו

יעל סלנט: מה אתם מציעים כאן

קריאה: אותו דבר

קריאה: זה בהליך קניית רכב ראשון

יעל סלנט: זאת מכבסת מילים

יעל סלנט:  בסוף הם ילכו למרב"ד

קריאה: זאת לא מכבסת מילים

לימור לוריא: לא

לימור לוריא:  זה משנה את המצב הקיים

לימור לוריא:  אם היום, עד היום, כל אדם שקיבל סיוע ברכב, בגורף היו נשלחים למרב"ד, היום יישלחו למרב"ד רק אנשים שיש חשש שמסכנים את שלומם

אפרת רייטן: זה מקל על הנכים

אפרת רייטן:  חד משמעית

אפרת רייטן:  זה פותח עבורם את האפשרות

אפרת רייטן:  אתם ממש מסירים כאן את הבירוקרטיה

רפאל כהן צמח: בדיוק

ישראל אייכלר: תקריאי את הסעיף

יעל סלנט: אתם רוצים לומר בסעיף 9כט: יש לו רישיון נהיגה ובלבד שהמרב"ד לא קבע שהוא לא כשיר לנהיגה

ישראל אייכלר: שאינו כשיר לנהיגה

ישראל אייכלר:  זה עניין של נוסח

ישראל אייכלר:  אם כן, תיקנו את זה בשני המקומות

ישראל אייכלר:  תודה

ישראל אייכלר:  נמשיך

ישראל אייכלר:       תודה מר זכאי

יעל סלנט: לא סיימנו להקריא את סעיף קטן (א)

יעל סלנט:  הקראנו את הרישא שלו

יעל סלנט: כלומר, יכול להיות שמתי שהוא הוא היה כשיר לנהיגה, מתי שהוא הוא קיבל סיוע במימון רישיון נהיגה ומבחני נהיגה ואחרי זה לימים הוא הפך ללא כשיר לנהיגה - בן המשפחה שלו יהיה זכאי גם אם הנכה קיבל

יעל סלנט:   אלה למשל מצבים שצריך בלם יד או דוושה שמאלית, ימנית

קריאה: צריך לממן את שיעורי הנהיגה

קריאה:      בסעיף 9ל, סיוע לנכה שלא רכש רכב רפואי, אנחנו מדברים על סיטואציה בה נכה שלפי התנאים שקבועים בחוק יש לו זכאות אבל הוא החליט שהוא לא רוצה לממש את הזכאות שלו כי יש לו רכב, כי הוא לא רוצה להחזיק ברכב, מהסיבות שלו

קריאה:       	9ל	סיוע לנכה שלא רכש רכב רפואי     

קריאה: זה סכום יותר גבוה ממה שהיה יכול לקבל אם היה לו רכב

יעל סלנט: אבל תלוי באיזו רמה הוא

ישראל אייכלר: מה סכום הניידות בביטוח לאומי?      

לימור לוריא: אותו סכום

יעל סלנט: כן, אבל יש סיטואציות שהוא זכאי לדמי ניידות בסיסיים גבוהים יותר

עידן קלימן: כן, אבל ברמות הגבוהות של הנכות

לימור לוריא: יש לנו מעט מאוד אנשים שלא מממשים זכאות לרכב

נחום לאמור פרידמן: אם אפשר לשאול ולהעיר לעניין הזה של דמי הניידות

נחום לאמור פרידמן:  בעניינים של פוסט טראומה, יש כאלה שלא זכאים לרכב ועדיין זקוקים לסיוע בניידות

אפרת רייטן: זה לא נותן מענה?     

נחום לאמור פרידמן: לא

נחום לאמור פרידמן:  עזרה במוניות או במה שזה לא יהיה

ישראל אייכלר: אני חושב שהסעיף הזה הוא בדיוק לשם כך

ישראל אייכלר:  אדם שאין לו רכב

איציק סעידיאן: לא

איציק סעידיאן:  הרב, בימים היה לי קשה לצאת מהבית ולא היה לי רכב, לא הייתי הולך לטיפולים

איציק סעידיאן:  אנחנו לא יכולים לעלות על אוטובוסים

איציק סעידיאן:  בפירוש לא יכולים לעלות על אוטובוסים

ישראל אייכלר: אתה מדבר על מישהו שהוא לא זכאי, נכון?     

איציק סעידיאן: בדיוק, וצריך להגיע לטיפולים

נדב וירש: שהוא לא זכאי ושהוא עכשיו בשיקום ומכניסים אותו ללימודים

נדב וירש:  אני לא נכנס לאחוזי נכות, זה לא מעניין, אבל הקטע של השיקום, אם אתה מוציא אותו ללימודים, הבן אדם כבר הסכים לצאת ללימודים, תנו לו אוטובוס, מוניות, מה שצריך כדי שילך וישתקם

נדב וירש:  זו המטרה

נדב וירש:  המטרה שלנו כאן היא שאנשים באמת ישתקמו וזה לא קורה בגלל הבירוקרטיה

איציק סעידיאן: אני יודע להגיד שאני לא הייתי עולה על אוטובוסים והייתי נמנע מלצאת

נדב וירש: אנשים שהם 20 אחוזים, 30 אחוזים, אנשים צעירים שהולכים ללמוד, האם את יכולה בבקשה לעשות מנגנון מיוחד, תקנות, שייתנו להם דמי ניידות, לאנשים הצעירים האלה, כדי שילכו ללימודים ושלא יישארו בבית בגלל שאין להם יכולת?     

לימור לוריא: נחום העלה בבוקר את העניין שהיום הזכאות לרכב ניתנת רק לאנשים עם פוסט טראומה עם מעל 50 אחוזים

לימור לוריא:  אני הבטחתי לו, ואנחנו נעשה את זה, שאנחנו נבדוק מה המשמעויות להוריד את הסף ולאפשר סיוע בניידות לאנשים עם מוגבלות קלה יותר

לימור לוריא:  נבדוק ונחזור

ישראל אייכלר: נחום, יש לך תשובה

ישראל אייכלר:  תודה רבה

ישראל אייכלר:  אז תוסיפו לחוק לא רק מי שזכאי

ישראל אייכלר:  בסדר

קריאה: גם תו חניה

יעל סלנט: אנחנו בסעיף 9ל, סעיף קטן (ב), בעמוד 11

יעל סלנט: סעיף 9לא עוסק במצבים של החמרות

יעל סלנט:  זאת אומרת שלחלק מהנכות החמירה

קריאה: אולי הנכות הנפשית עברה לפיזית

יעל סלנט: חלק היא נכות שלא קשורה לשירות

יעל סלנט:       	9לא	זכאות נוספת לניידות עקב נכות שהוכרה בשל החמרת מחלות מסוימות     

יעל סלנט: אם הוכר בשל החמרת מחלה או חבלה בגפיים התחתונות – דרגת נכותו בשל ההחמרה אינה פחותה מ-15 אחוזים, ובלבד שדרגת נכותו הכוללת בשל פגימה בגפיים התחתונות אינה פחותה מ-30 אחוזים

יעל סלנט: אישר קצין תגמולים זכאות נוספת לניידות לפי סעיף זה, יראו את הנכה, לעניין סימן זה בלבד, כאילו כל נכותו בשל המחלה או החבלה כאמור בסעיף קטן (א) הוכרה על פי חוק זה

יעל סלנט:      אנחנו שואלים כאן זה מה ההצדקה לקבוע לגבי ההחמרות האלה חריג לכלל כי אנחנו הרי יודעים שמה שמזכה את הנכה בהטבות ובזכויות לפי החוק, זאת הנכות הצה"לית ולא נכות אחרת

יעל סלנט:  שנית, למה דווקא ההחמרות האלה

יעל סלנט:  אתם מדברים כאן על סיטואציות מאוד מאוד מסוימות של חבלה בגפיים התחתונות או החמרה של מחלת לב, אבל יכולות להיות גם סיטואציות אחרות

איציק סעידיאן: יש לי חבר שהוא חולה סרטן ולא מקבל היום הכרה על המחלה

איציק סעידיאן:  הוא המון זמן הלום קרב והוא לא מוכר בגין הסרטן

ישראל אייכלר: חולה במחלת הסרטן לא מקבל נכות מהביטוח הלאומי?     

איציק סעידיאן: לא הוא ספציפית

ישראל אייכלר: אבל חלה במחלת סרטן לא זכאי?     

איציק סעידיאן: הוא ספציפית לא מקבל

איציק סעידיאן:  יכול להיות שמקבלים אבל בתהליכים והוא לא בן אדם שנכנס לתהליכים

ישראל אייכלר: אמרו לי שלאחר הריפוי, שישה חודשים הוא עדיין יקבל

לימור לוריא: נכון

לימור לוריא:  אתה מחלות נלוות

איציק סעידיאן: זה הליך בירוקרטי

איציק סעידיאן:  קשה לראות את זה

ערן יוסף: נשאלו כאן כמה שאלות ואני אנסה לענות

ערן יוסף:  קודם כל, לגבי מחלות נלוות

ערן יוסף:  יש מחלות נלוות שכבר היום בהסדר - אנחנו נראה את זה בסעיפים של החקיקה המשלימה – כן מזכות בטיפולים ובהטבות מסוימות

איציק סעידיאן: מה זה הטבות מסוימות? לקיחת אחריות מלאה

ערן יוסף: אפשר לתת לי לסיים את דבריי בבקשה?     

איציק סעידיאן: אמת או לא

איציק סעידיאן:  לא חצי אמת

ערן יוסף: לגבי PTSD ספציפית יש ועדה שדנה בימים אלה על השאלה של מחלות נלוות וכשהיא תסיים אנחנו נביא את המסקנות שלה

ערן יוסף:  זה לא יהיה ביומיים הקרובים

אברהם ביטון: בחקיקה הזו יובאו המסקנות?     

ערן יוסף: בחקיקה של רכב ודיור לא יובאו המסקנות

ערן יוסף:  הוועדה הוקמה ממש לאחרונה והיא התחילה את דיוניה

אברהם ביטון: יושב ראש ארגון נכי צה"ל כבר מדבר על זה עשר שנים

קריאה: אנחנו מדברים יותר משנה על החקיקה הזאת

ערן יוסף: במקרה הטוב יהיו מסקנות ב-31 ביולי לפי כתב המינוי של הוועדה

קריאה: זה לא לפרקים האלה

קריאה:  אלה הפרקים הבאים

קריאה:  למה סתם להכניס?      

נדב וירש: לגבי המחלות הנלוות, כבר ישבו כאן יושבי ראש ותיקים ממני והרבה מאוד אנשים

נדב וירש:  אתם מדברים כאן על מחלות נלוות כל כך הרבה שנים

נדב וירש:  תקשיבו, אנחנו כאן אנשים צעירים

נדב וירש:  אני בכוונה הבאתי אנשים צעירים כדי שתראו איך אנחנו מתפוררים בשקט

נדב וירש:  אני באמת מבקש, ראיתי אתכם כאן והאדון היושב ראש עידן קלימן ישב כאן ונלחם על המחלות הנלוות לפני תשע שנים

נדב וירש:  כולכם יודעים מה המסקנות

נדב וירש:  מה הבעיה? זה כסף?      

קריאה: לא יודעים מה המסקנות

נדב וירש: אני חייל, לוחם, שווה יותר מכסף

נדב וירש:  אני בן אדם

איציק סעידיאן: לחבר שלי יש שלושה ילדים קטנים

נדב וירש: אני בן אדם

נדב וירש:  אנחנו אנשים

נדב וירש:  אנחנו רוצים לקבל את המחלות הנלוות כולן, כל נכי צה"ל

נדב וירש:  אין שום סיבה בעולם שאנחנו נחכה עוד פעם ועוד פעם ועוד פעם

נדב וירש:  תפסיקו לעכב את זה

נדב וירש:  חברים, אנחנו מתפוררים

נדב וירש:  לנו יש את המחלות וזה חייב להגיע לידי ביצוע

נדב וירש:  אנחנו רוצים להמשיך את החיים

ישראל אייכלר: אני חושב שמנכ"ל משרד הביטחון היה כאן והוא הבטיח שמחלות נלוות יוכרו

לימור לוריא: הוקמה ועדה שאמורה למסור את המסקנות שלה באוקטובר לבחינת המחלות הנלוות

איציק סעידיאן: אם אדוני רוצה, אני יכול להביא אנשים מתוך הרפואה והם יגידו אפילו על הנפש מתוך ניסיון החיים שלהם

איציק סעידיאן:  אני מכיר כמה פרופסורים שיכולים להסביר בעצמם איך הם ראו דברים שזה לא הגיוני ולא נתפס מבחינת המדע אבל זה קורה

ישראל אייכלר: שמענו שעד אוקטובר יהיו תשובות לגבי המחלות הנלוות

ישראל אייכלר:  אני מקווה שזה יהיה

קובי זכאי: פי כתב המינוי הם צריכים להגיש את זה עד 30 ביולי

קובי זכאי:  הם צריכים אבל אני לא יודע אם הם יגישו

ישראל אייכלר: אולי אתה מתכוון לוועדת שרשבסקי?     

קובי זכאי: לא

קובי זכאי:  יש לי את כתב המינוי

קובי זכאי:  לפי כתב המינוי של צוות של שני רופאים ועוד עורך דין – זאת לא ועדה – הם צריכים להגיש 90 ימים אחרי כתב המינוי

קובי זכאי:  כתב המינוי היה ב-8 במאי

אברהם ביטון: זאת אומרת, עד ה-8 ביולי הם צריכים להגיש את המסקנות

ישראל אייכלר: קיבלתם עדכון שזה יהיה באוקטובר

קובי זכאי: זו בדיוק הבעיה, שזה נמרח

קובי זכאי:  אדוני, אני כבר בכנסת ה-20 דיברתי על מחלות נלוות להלומי קרב והבטיחו לי שיבדקו את זה

ישראל אייכלר: אתם מדברים כאן על חוק בו אנחנו עוסקים עכשיו והוא במשך 11 שנים לא זז

קריאה: יותר מ-20 שנים

ישראל אייכלר: תנו להריץ את זה

ישראל אייכלר:  אם אני צריך לחכות עד אוקטובר, אני מוכן

קובי זכאי: גם אנחנו אבל שזה יקרה באוקטובר

ישראל אייכלר: זה העניין

קובי זכאי: צריך להקים כאן ועדה חיצונית

נחום לאמור פרידמן: אדוני, בנושא הזה ממש, אתמול הגישו – החומר בפניכם כמובן – לשר הבריאות, המועצה הלאומית לפוסט טראומה, מתוך הבנה שמחלת נפש היא לא מצב נתון שרק ניתן לאשפז ולטפל ואילו פוסט טראומה נתונה למגוון שינוים בהתאם לפציעה ומופיעה במגוון צורות ומלווה במגוון מחלות נלוות

נחום לאמור פרידמן:  לכן יש להגדירה כפציעה שיש להתאים לה שיקום וטיפול מתמשכים ומשתנים ולא מחלת נפש

נחום לאמור פרידמן:  החלטת המועצה היא שיש להגדיר פוסט טראומה כפציעה או כחבלה מאירוע טראומתי ולא כמחלת נפש או פציעת ראש כפי שמנוסח היום ברפורמה

רפאל כהן צמח: זה כבר בחוק

נחום לאמור פרידמן: סליחה שאני רץ מהר

נחום לאמור פרידמן:  העניין הוא שאפשר כבר עכשיו, לא צריך לחכות – גם אם צריך לחכות עד אוקטובר – לתוצאות הוועדה כדי להכניס לחוק את עניין המחלות הנלוות ולעדכן פעם בשנה

איל בן ראובן: אנחנו מדברים על החמרה בסעיף רכב

איל בן ראובן:  זה לא הפרק

נחום לאמור פרידמן: זה כן קשור כי מחלה נלווית משפיעה על היכולת

קריאה: זה לא הסעיף אבל היועצת אמרה שבסוף זה מתרכז באחוזים

איל בן ראובן: כל מה שאתה אומר – בסלע, אבל אם נחזור כל הזמן בצורה הזאת, לא נצליח להתקדם

איל בן ראובן:  בואו נסיים את הפרק הזה ונגיע לזה

איציק סעידיאן: אותו חבר שלי שהוא חולה סרטן, הוא עדיין מוכר 50 אחוזים אבל הוא צריך להיות מוכר 100 פלוס

איציק סעידיאן:  הוא חולה סרטן

איציק סעידיאן:  הוא מקבל כימו

ישראל אייכלר: מנהלת הוועדה מראה לי את המכתב שקיבלנו רק הבוקר ובאמת כתוב כאן מה שאתה אומר, שיש מועצה לפוסט טראומה שמבקשת לתקן ניסוח בחוק לפציעה מאירוע לחימה, מאירוע טראומתי במהלך השירות, וכך החוק יכלול את כלל מבקשי ההכרה

ישראל אייכלר:  אנחנו בהמשך הדיון נעסוק בזה

נחום לאמור פרידמן: אם ישמחו להופיע בפני הוועדה הנכבדה

ישראל אייכלר: אנחנו נשמח להזמין אותם

ישראל אייכלר:  ענת כהן, מנהלת הוועדה, תדאג לכך

ישראל אייכלר:  בינתיים אני רוצה להמשיך בהקראה

יעל סלנט: אני רק אגיד שלקחנו את הדיון לוועדה שהוקמה למחלות הנלוות, אבל לא כל כך הסברנו למה דווקא ההחמרות האלה ולא החמרות אחרות ומה ההיגיון המסדר

ערן יוסף: הייתי באמצע הדברים

ערן יוסף:  אני אשלים

ערן יוסף:  לגבי ההחמרות

ערן יוסף:  כמו שיעל אמרה, הכלל בחוק הוא שאנחנו מטפלים בנכות מוכרת

ערן יוסף:  הכלל בחוק, וכך אנחנו הולכים כמעט לגבי כל ההטבות והתגמולים וכן הלאה, הוא שהזכות ניתנת עבור נכות מוכרת

ערן יוסף:  אם לאדם יש נכות כתוצאה ממשהו אחר וגם נכות כתוצאה מאירוע צבאי, נותנים לו את החלק היחסי כמו שוועדה רפואית קבעה או קבע קצין התגמולים מלכתחילה

ערן יוסף:  יש כאן מצב חריג כאשר לגבי אוכלוסיות מסוימות ניתנה הקלה מסוימת מהרגיל

ערן יוסף:        מי האוכלוסייה העיקרית בה מדובר? פגועי רגליים

ערן יוסף:  אני מזכיר שפגועי רגליים מלכתחילה בסעיף הכללי שמדבר על הזכאות לרכב, אם כולם צריכים להגיע ל-50 אחוזים, פגועי רגליים נכנסים כבר ב-30 אחוזים

ערן יוסף:  באותה מידה, גם אותה קבוצה של פגועי רגליים שמוכרים בהחמרה, אמרנו שאם הגעתם ל-30 אחוזים ואתם בהחמרה של חצי, דהיינו 15 אחוזים, גם אתם בפנים

ערן יוסף:  זו הלוגיקה

ערן יוסף:  יש כאן את הסעיף של לב, שאני מודה שאין לו איזה היגיון יוצא דופן

ערן יוסף:  זה תהליך שאנחנו מעתיקים מדברים שהיו באגף לאורך השנים ואנחנו משעתקים אותם לתוך החקיקה

ערן יוסף:  אנחנו לא ניקח ממי שכבר קיים

ערן יוסף:  לא מדובר בכמות מאוד גדולה אבל לא בהזדמנות זאת נרחיב את זה עבור כל נכי צה"ל

ישראל אייכלר: היות ויש הרבה נכי צה"ל שמתבגרים, כאלה שנפצעו במלחמת יום הכיפורים, הם מפתחים מחלות לב ואתם רוצים להכיר גם בהם

ישראל אייכלר:  את זה אני מבין

קובי זכאי: לא רק לב

קובי זכאי:  יש פזוריאזיס

קריאה: שליטה על הסוגרים

לימור לוריא: זה לא רק לאנשים שמתבגרים

לימור לוריא:  אנחנו יודעים שיש באמת מחלות שמתלוות ובשביל זה יש ועדה עם מומחים, גם פנימאי, גם פסיכיאטר, גם מישהו שמתמחה בקשר נזיקין

קריאה: יש מישהו שמתעסק בנפש?     

לימור לוריא: ברור

לימור לוריא:  פרופסור וייזר מנהל מחלקה בתל השומר, הוא יושב בוועדה

לימור לוריא:  הם מסתכלים על כלל המחלות ויגידו איפה יש מקום לקבוע זכאות

קובי זכאי: תחת מי הם עובדים? משרד הביטחון?     

ערן יוסף: הם עצמאים

קריאה: לגבי הרכב, מקבלים מימון ממשרד הביטחון

קובי זכאי: אז ודאי שהם ייצמדו למה שמשרד הביטחון סוג של מכתיב להם

קריאה: הדיון הזה הוא חשוב אבל הוא לא בפרק הזה

לימור לוריא: הדיון הוא בפרק הזה ככל שזה נוגע לניידות

קובי זכאי: היועצת העלתה את העניין של ההחמרה

רפאל כהן צמח: זה לא משהו חדש שעולה היום

רפאל כהן צמח:  בארגון נכי צה"ל, מי שיש לו על חשבון 15 אחוזים הרגליים ויש לו מחלה נוספת על 15 אחוזי הרגליים, בהטבה הוא מקבל רכב רפואי, וגם על הלב, אבל זה שנים על גבי שנים

שרון ניר: מה שהם עשו, הם עיגנו את המקרים

שרון ניר:  לקחו את מקרה הבוחן הרחב ופשוט עיגנו אותו לתוך חוק

קובי זכאי: אנחנו בעידן הרפורמה

קובי זכאי:  אפשר להרחיב

רפאל כהן צמח: זה לא משהו חדש

יעל סלנט:  השאלה אם יש מקרים נוספים שבהם מוצדק

יעל סלנט:  לזה לא הייתה כל כך תשובה

איתי אלימלך: צריך להבין את הסעיף הזה ואת הקונטקסט שלו

איתי אלימלך:  משרד הביטחון יכול להכיר בנכות בגרימה, יכול להכיר בנכות בהחמרה

איתי אלימלך:  מקום שבו מוכר נכה מסוים בהחמרה בגין פגימה ברגליים, בגלל מצב רפואי קודם לדוגמה, עדיין לא מונעים ממנו את הזכות, את היכולת שלו לממש רכב רפואי כי אין לו מאיפה לממש את האחוזים שלא מוכרים

איתי אלימלך:  נתן רפי את הדוגמה של מ-30, מוכר 15 על חשבון, 15, זה לא על חשבון השירות אבל זה גם לא על חשבון אף אחד, זה בגלל מצב רפואי קודם

איתי אלימלך:  עדיין הבן אדם הזה מוגבל בניידות

איתי אלימלך:       הסעיף הזה כמו שהוא, יכול להיות שאפשר לחדד פה ושם אבל הוא נכון כמו שהוא, מטפל באנשים שהם מוגבלים בניידות ולא כל נכותם מוכרת בגרימה אלא בהחמרה

איתי אלימלך:  זה הסעיף ספציפית

איתי אלימלך:  כמה אנשים כאלה יש? מעט מאוד

איתי אלימלך:  מדובר באוכלוסייה מצומצמת וקטנה

איתי אלימלך:  את המספרים המדויקים בטח משרד הביטחון יכול למסור כאן, זאת לא בעיה גדולה

איציק סעידיאן: מי בודק מהי החמרה?     

רפאל כהן צמח: צילום מצב

רפאל כהן צמח:  יש ועדות רפואיות

איציק סעידיאן: אני מציע שישבו אנשים, שתהיה בכנסת שדולה ותבדוק מכל מיני כיוונים והיא תחליט

איציק סעידיאן:  אני לא יודע להגיד

ישראל אייכלר: כל מה שדיברו כאן בדקות האחרונות היה על מחלות לב

ישראל אייכלר:  אני ניסיתי להסביר את זה ואם יש לכם הסברים יותר טובים, תביאו אותם

ישראל אייכלר:  אם אין לכם, נשאיר את זה כפי שזה

קריאה: יש הרבה יותר דברים ממחלות לב

קריאה:  יש עוד המון מחלות נלוות והמון בעיות ולא רק מחלות לב

איתי אלימלך: זה לא הסיפור

איתי אלימלך:  מחלות נלוות הן בכלל לא בסיפור הזה

רפאל כהן צמח: לא בפרק הזה

איתי אלימלך: מחלה נלווית, אם היא מוכרת בתקנה 9, היא מוכרת

איתי אלימלך:  אמרתי אם

איתי אלימלך:  אם היא מוכרת

איתי אלימלך:  אם היא לא מוכרת, היא לא רשומה בשום מקום וממילא היא לא מזכה לפי סעיף 9לב

איתי אלימלך:  לא רלוונטי בעליל

איתי אלימלך:  כל הסיפור על מחלות נלוות הוא במקום אחר

רפאל כהן צמח: זה לא לפרק הזה

ישראל אייכלר: אני מציע שנמשיך בהקראה ולא נתעכב

יעל סלנט: חשוב להגיד שאף אחד לא אמר משהו נגד ההחמרות האלה

יעל סלנט:  השאלה הייתה אם אין הצדקה לקבוע החמרות נוספות

יעל סלנט:  הוועדה נשאלה בנוגע לפגימות במערכת התנועה בהקשר הזה והשאלה למה פגימות במערכת התנועה לא נכנסות בתוך ההחמרות

יעל סלנט:  הוועדה קיבלה גם פנייה כזאת

יעל סלנט:  בסופו של דבר זה להחלטת הוועדה והגורמים המקצועיים שיסבירו למה כך או אחרת

קריאה: אי שליטה על הסוגרים זה כמו לב

קריאה: לא

קריאה:  אי שליטה על הסוגרים זה לא כמו לב

קריאה: בוא לא נעשה איפה ואיפה

קריאה:  לקום עם בת זוג שצריכה להחליף לך את הסדינים, זו הרגשה שאני לא מאחל לאף אחד

קריאה: גם הלומי קרב סובלים מבעיות קשות בלב, כולל לחץ דם, כולל סוכרת

קריאה:  בדיוק על זה מדובר כאן

קריאה:  לכן לי ברור שבמחלות הנלוות חייב להיות קרדיולוג

קריאה:  קרדיו הוא הדבר הראשון

ישראל אייכלר: יש כאן סעיף קודם שעוסק ביכולת התנועה של האדם

ישראל אייכלר:  יכול להיות שאתם מוכנים להוסיף את הדבר הזה במחלות הלב

יעל סלנט: הוועדה קיבלה פנייה בנוגע לפגימות במערכת התנועה

ישראל אייכלר: אדם פתאום לא יכול ללכת

יעל סלנט: זה מוגדר כפגימה בעמוד שדרה מותני, באגן ירכיים או בגפיים תחתונות

יעל סלנט:  אנחנו שאלנו בכלל על החמרות אבל גם על החמרות במערכת התנועה

ישראל אייכלר: אני לא הייתי מגביל את החוק רק לפי לב או משהו אחר אלא אומר החמרות במצב הבריאותי שלו

ישראל אייכלר:  לכן יש לכם ועדות רפואיות

שרון ניר: היושב ראש אומר אם לא להשאיר את זה ברמה שהיא יותר רחבה

שרון ניר:  לא להגביל בחוק אלא להגיד על פי ההחמרות, על פי קביעת רופא

לימור לוריא: זאת לא החמרה בגין הפגיעה שנעשתה בצה"ל

לימור לוריא:  יכולה להיות החמרה של בן אדם בלי שום קשר

ישראל אייכלר: נכון

ישראל אייכלר:  איפה הגבול?     

לימור לוריא: ההחמרה, מקומה בביטוח הלאומי ולא במשרד הביטחון

ישראל אייכלר: אבל כאן כן הוספתם שני סוגים

קריאה: ואם זה כתוצאה מהפציעה?     

לימור לוריא: אם זה כתוצאה מהפגיעה בשירות הצבאי - - -     

קריאה: אבל מי מחליט?     

לימור לוריא: הרופאים בוועדות

לימור לוריא:  בוועדה הרפואית

קריאה: אם הוועדות האלה מקבלות מימון ותשלום ממשרד הביטחון, אין כאן מישהו באמת חיצוני שמסתכל על זה מהותית

שרון ניר: הוועדות האלה מקבלות הנחיות

קריאה: עוד פעם נחזור לוועדות האלה ולעמוד בפני האנשים האלה?     

שרון ניר: צריך להיות גוף חיצוני

ישראל אייכלר: אנחנו שמנו לרגע את הסעיף הזה בסימן שאלה

ישראל אייכלר:  תשבו במשרד הביטחון ותדונו באיזה נוסח שיאפשר יותר ותחליטו

ישראל אייכלר:  לפחות כוועדה מותר לנו להעלות שאלות

ישראל אייכלר:  גם אם אין לכם תשובות, זה לא נורא

ישראל אייכלר:  תביאו תשובות מחר, תביאו בעוד כמה ימים

ישראל אייכלר:  לדעתי כן צריך לאפשר תוספת, משהו יותר כללי כדי שיהיה אפשר, כאשר מצב של נכה הוחמר ואנחנו צריכים לתת לו בדיוק כמו שנותנים במחלות לב

ישראל אייכלר:  אני הייתי חושב על עוד כמה מחלות אבל לא להגביל את עצמנו

ישראל אייכלר:  תחליטו אתם לפי המצב הרפואי שלו

ישראל אייכלר:  הרי יש דרגות במצב רפואי

קריאה: זה תחום רחב מאוד

ערן יוסף: אם התחום הרחב יהיה לגבי כולם, אם ההגדרה תהיה לגבי כולם, ההרחבה תינתן לגבי כל הנכים שמוכרים בהרחבה

ערן יוסף:  יש כאן הרחבה משמעותית של הזכאויות

ערן יוסף:  אנחנו כרגע מצלמים מצב קיים

ערן יוסף:  מה שאדוני מציע, זאת הרחבה

ישראל אייכלר: כן

ישראל אייכלר:  אני מציע הרחבה ואתם תחליטו איזו הרחבה

ישראל אייכלר:  יש מצבים של אנשים מתבגרים

ישראל אייכלר:  יושב כאן יהודי פצוע ממלחמת ששת הימים

ישראל אייכלר:  ספר בחצי דקה

אברהם דרורי: הצלתי 500 צנחנים במצרים

אברהם דרורי:  הייתי מוציא במשך 18 יום חלקי גופות מתוך הים

אברהם דרורי:  ממש חלקי גופות

אברהם דרורי:  גופות, גופות, עד שעשיתי ערימה לבד

אברהם דרורי:  החובש השני שהיה נהג חובש שלי, אני הייתי אחראי עליו, הוא נפצע

אברהם דרורי:  אחרי שהבאתי את אותן הגופות, פתאום הגוף שלי – לחץ דם, סוכרת מהפחד, הלב שלי, הכליות שלי

אברהם דרורי:  הגוף לא עבד

אברהם דרורי:  הייתי מאוד צעיר

אברהם דרורי:  שלחו אותי לבית חולים צרפתי, לא ידעו מה זה

אברהם דרורי:  מבית חולים צרפתי לרופא עצבים, לרופא לב, לרופא כליות

אברהם דרורי:  אני אראה לכם את התיק ותראו

אברהם דרורי:  בגיל 24 אני סובל

קריאה: בדיוק מה שאמרתי בדיון הראשון

קריאה:  כאשר הנפש פגועה, היא פוגעת בכל

ישראל אייכלר: לכן אני מציע שתשבו ביניכם ותמצאו נוסח שיניח את דעתנו כך שלא רק מחלה מסוימת כן תהיה, והשלישית לא

יעל סלנט: (ב)	אישר קצין תגמולים זכאות נוספת לניידות לפי סעיף זה, יראו את הנכה, לעניין סימן זה בלבד, כאילו כל נכותו בשל המחלה או החבלה כאמור בסעיף קטן (א) הוכרה על פי חוק זה

יעל סלנט:      עכשיו אנחנו מגיעים לסעיף 9לב, לנכים בעלי דרגת נכות מיוחדת, מה שנקרא 100 פלוסים

יעל סלנט:      	9לב	זכאות נוספת לניידות לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת     

יעל סלנט: על אף האמור בסעיף קטן (א), נכה בעל דרכת נכות מיוחדת בשל עיוורון זכאי לקבל, בכפוף להוראות לפי סעיף 9א, לפי בחירתו –     

יעל סלנט: סיוע ברכישת רכב רפואי ברמת סיוע 4 אם יש לו כלב נחיה, או ברמת סיוע 5, אם אין לו כלב נחיה

יעל סלנט:  	 נעשה הפסקה ונסביר

יעל סלנט:  הנכים שהם 100 פלוסים, כולם, נכנסים תחת רכבי מדינה

יעל סלנט:  האוכלוסייה היחידה שיכולה לבחור אם היא צריכה רכב מדינה או רכב רפואי, שזה רכב שבבעלות הנכה, זו אוכלוסיית העיוורים

יעל סלנט:  כל אלה של ה-100 פלוסים, אם הם רוצים לממש את הזכאות שלהם, הם צריכים לקבל רכב שהוא רכב מדינה ואת הזכאויות שנלוות לזה

יעל סלנט:  אני חושבת שאחת השאלות שעולות היא למה רק העיוורים יכולים לבחור בין המסלולים

יעל סלנט:      דבר נוסף שחשוב שהוועדה תשים לב הוא שכרגע מוצע שכל ה-100 פלוסים יקבלו רכבי מדינה כאשר קודם רק חלק מה-100 פלוסים - אני מכוונת למה שעידן אמר קודם לכן - היו זכאים לרכבי מדינה

יעל סלנט:  עכשיו בעצם כל קבוצת ה-100 פלוסים תהיה זכאית ברמה כזו או אחרת לרכב מדינה

קובי זכאי: יש עוד שאלה לגבי כלבי שירות של פוסט טראומתיים

קובי זכאי:  למה בהם אין התחשבות מיוחדת?     

איציק סעידיאן: אני בכוונה לא לקחתי כלב שירות

איציק סעידיאן:  לקחתי כלב שאני מממן אותו אבל יש לי חברים     

ישראל אייכלר: מה התשובה לשאלת היועצת המשפטית? אנחנו לא מומחים לרפואה ואנחנו רוצים להבין

ערן יוסף: אני מתנצל אם התשובה היא לא מספיק טובה אבל התשובה היא שאנחנו מעגנים מצב קיים

ערן יוסף:  לגבי עיוורים, בעבר לא היו זכאים לרכב מדינה, היו זכאים לרכב מסוים, עם כלב או בלי כלב, לפי הגדרה מסוימת

ערן יוסף:  בשלב מסוים ביקשו לעבור לזכאות לרכב מדינה, אישרו להם את זה והשאירו להם את זכות הבחירה

ערן יוסף:  בדיעבד, אם אתה שואל אותי היום, לא יודע אם היינו צריכים לעשות את זה אבל אנחנו לא לוקחים זכאות שכבר קיימת

ערן יוסף:  להרחיב את הזכאות לכל נכה 100 פלוס, לא הגיוני

ערן יוסף:  אדם זכאי לרכב על חשבון המדינה במימון מלא, תחזוקה מלאה וכן הלאה, אין סיבה שבשלב מסוים נאפשר לו להחליף את זה לרכב בבעלותו ולקבל את כל הסיוע

ערן יוסף:  במרבית המקרים אלה רכבים מאוד מאובזרים שצריכים התאמה ויש היגיון שהם רכבי מדינה

ישראל אייכלר: אני אתנדב לחשוב בעצמי

עידן קלימן: ארגון נכי צה"ל רשמי עומד עם הדבר הזה ולא מבקש רכבים ל-100 פלוסים

עידן קלימן:  במקרים של ה-100 פלוסים, אני פותח רגע סוגריים, במידה והוא נפטר, הרכב מוחזר למדינה

עידן קלימן:  אין לנו בעיה עם זה כי אלמנתו מוכרת כאלמנת צה"ל ומקבלת סוג של זכאות

עידן קלימן:      לגבי העיוורים, הסיטואציה הייתה שהם בו בדרישה והם לא היו הומוגניים בינם לבין עצמם

עידן קלימן:  היו להם חילוקי דעות

עידן קלימן:  בסך הכול יש היום בסביבות 90 עיוורים – אל תתפסו אותי במילה – ורובם, תודה לאל, מלחמת ששת הימים ויום כיפור, מטעני נפץ וכולי, יש מעט צעירים ואני מייחל שלא יהיה לנו אפילו אחד נוסף

עידן קלימן:  היה ביניהם סוג של חוסר הסכמה, אגב, לדעתי בטעות מוחלטת בינם לבין עצמם

עידן קלימן:  חלק פחדו שברגע שזה יעבור לרכב מדינה, אלמנתם לא תקבל סיוע ברכב

עידן קלימן:  לפעמים צריך להיות חכם ולא צודק ואז דאכן משרד הביטחון בא ואמר תחליטו ביניכם מה טוב לכם, 90 חבר'ה, רובם חבר'ה של מלחמת יום הכיפורים, אנשים מבוגרים, נכבד אותם, ניתן להם את הסידור הזה בינם

עידן קלימן:  הוא לא חל על ה-100 פלוסים האחרים

עידן קלימן:       יעל, על זה רמזתי לך

עידן קלימן:  בחוות הדעת של דוקטור דולפין, הרופא הראשי שנמצא 23 שנים באגף השיקום, הוא אמר שהמתודה נבנתה גם דרך הנכים, גם דרך ועדות החריגים, זו תורה שנבנתה בעל פה ואחר כך ירדה לכתב

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  אנחנו נמשיך

יעל סלנט: זאת התשובה

יעל סלנט:  זה בסדר

נדב וירש: אני חושב שאפשר לקחת את הגישה הזאת להרבה מקומות ולא רק כאן

נדב וירש:  אהבתי מאוד מאוד

ישראל אייכלר: אם הייתי יועץ תקשורת הייתי אומר שהעיוור באופן בסיסי לא יכול להתנייד, אפילו לא בבית, לבד

ישראל אייכלר:  מאוד מאוד קשה לו ולכן אנחנו מאפשרים לו בחירת הרכב שהוא רוצה יותר מאשר למישהו אחר שלפחות רואה

עידן קלימן: מי שהגיע למצב שהוא לא רואה, אפשר להבין אותו

ישראל אייכלר: אני חושב שזאת התשובה הטובה מבין שלושת התשובות

נדב וירש: הרב אייכלר, אם אפשר להעלות איזו טענה

נדב וירש:  לגבי כלב נחיה

נדב וירש:  לי יש כלב שירות - ולעוד רבים מאד שהם פוסט טראומתיים - ואני לא רואה שזה מוזכר בחוק

נדב וירש:  זה לא מוזכר

קריאה: הוא לא הסביר את השאלה כמו שצריך

קריאה:  כאן מדובר על סיוע לנכה עיוור שיש לו כלב נחיה או שאין לו כלב נחיה, סיוע ברכב יותר גדול, סיור 5 או סיוע 4, למה זה לא מאופיין אצל הלום קרב שיש לו כלב נחיה?     

נדב וירש: ושיש לו הרבה ילדים

נדב וירש:  אני לא מדבר על כולם, על לתת את זה גורף

נדב וירש:  יש אנשים שאמורים לקבל רכב ויש להם ילדים

נדב וירש:  הם לא יכולים להביא את הכלב איתם כי הרכב קטן

נדב וירש:  אני יודע את זה על בשרי וכך גם הרבה מאוד אחרים

נדב וירש:  היום כלבי השירות, לפעמים לא לוקחים אותם בגלל שאין מקום באוטו

נדב וירש:  אני מאוד מבקש

נדב וירש:  יש כאן את החוק, בואו תכניסו, תבואו לקראתנו

נדב וירש:  באמת, תבואו לקראתנו

ערן יוסף: אני אתייחס

ערן יוסף:  בבקשה תנו לי לסיים שלושה משפטים ברצף

ערן יוסף:  עצם הזכאות לכלבי שירות קיימת, ניתנת, אין עליה שאלה וזה לא כאן

ערן יוסף:  עצם הזכאות לקבל כלבי שירות ניתנת ולא צריכה להיות מופיעה כרגע בחוק ובטח לא בפרק הניידות

ערן יוסף:      לגבי הניידות

ערן יוסף:  מה שניתן לגבי עיוורים יוצא מנקודת הנחה שהעיוור בהגדרה נוסע עם מלווה כי הוא לא נוהג, כי הוא עיוור, וגם צריך את הכלב

ערן יוסף:  זה לא אוטומטית נכון לגבי נכה פוסט טראומה עם כלב שירות

ערן יוסף:  אבל בהחלט זה מצב שיכול להגיע לוועדת החריגים

ערן יוסף:  תכף נדבר על ילדים

ערן יוסף:  נכה שיש לו מספר ילדים וכלב שירות, בהחלט ועדת החריגים תתאים את המקרה המיוחד הספציפי שלו לפי מספר הילדים

איציק סעידיאן: הכלב הזה יכול להציל חיים

איציק סעידיאן:  אני בעיניים שלי ראיתי וגם אתם ראיתם אנשים שמתעלפים

ישראל אייכלר: משרד הביטחון אומר שבסעיף ועדת החריגים אפשר להסדיר את זה

ישראל אייכלר:  נראה את זה כשנגיע לסעיף

יעל סלנט: בסעיף 9לז נראה לכם שזה נכנס לוועדת החריגים כי הוא נדרש לרכב בעלות גבוהה?     

ערן יוסף: תכף נגיע לשם

לימור לוריא: נגיע לזה

לימור לוריא:  אם צריך, נתקן

עידן קלימן: חד משמעית

עידן קלימן:  כמו שנדב אמר, יש לו כלב ויש לו נגיד שלושה ילדים, אין מקום ברכב

לימור לוריא: ניקח את זה בחשבון

לימור לוריא:  עידן, מקובל

יעל סלנט: (ב1)	סיוע כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב) יינתן לנכה שבמועד פנייתו לקבלת רכב רפואי ראשון בבעלות המדינה מתקיים בו אחד מאלה:     

יעל סלנט: צריך להתאים את זה כמו שעשינו בסעיף ההוא, עם המרב"ד

ישראל אייכלר: על זה נאמר טוב שמן משמן טוב

ישראל אייכלר:  אותו נוסח שאמרנו קודם

יעל סלנט: קצין התגמולים שוכנע כי יש אדם אחר שינהג ברכב עבורו

יעל סלנט:      (ג)	(1) נכה שקיבל רכב רפואי בבעלות המדינה לפי סעיף זה, זכאי לסיוע בהחלפת הרכב ברכב רפואי בבעלות המדינה שהוא רכב חדש ובלבד שאם הותקנו ברכב אביזרים שערכם עולה על 50 אחוזים מעלות הרכב, הזכאות להחלפה תהיה מדי חמש שנים, ובכל מקרה אחר – מדי 42 חודשים

יעל סלנט: (ד)	(1) נכה שקיבל רכב רפואי בבעלות המדינה לפי סעיף זה, זכאי לקבל דמי ניידות חודשיים כמפורט בפסקה (2), במקום דמי ניידות לפי סעיף 9כו, ואם לא מימש את זכאותו – דמי ניידות כאמור בפסקה (2)(א) או (ג), לפי העניין, והכול בלבד שלא קיבל סיוע בניידות לפי חוק הביטוח הלאומי בעד אותה תקופה

יעל סלנט:      		(2) תנאים לקבלת דמי ניידות			הסכום בשקלים חדשים     

יעל סלנט: זכאות לרכב לפי סעיף קטן (א) וצורך			5,385

יעל סלנט: 82 

יעל סלנט: מפעלית לעבודה או לפעילות ספורטיבית או  

יעל סלנט: זכאות לפי סעיף קטן (ב)				2,434

יעל סלנט: 5     (2)	ההוראות לפי סעיף 9כז יחולו לעניין עדכון דמי ניידות לפי סעיף קטן זה

יעל סלנט:   		 (ה)	נכה הזכאי לרכב רפואי בבעלות המדינה, זכאי לקבל את הזכאויות הנוספות המפורטות להלן, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון:     

יעל סלנט: מימון רכישת אביזרי עזר לרכב, לנכה הזקוק להם עקב נכותו לפי קביעת קצן תגמולים

יעל סלנט: (ו)	נכה שקיבל רכב רפואי בבעלות המדינה לפי סעיף זה, ובמועד החלפת הרכב קיבל אישור לרכישת רכבו הישן לפי חוק חובת המכרזים, התשנ"ב-1992, זכאי לרכוש את הרכב הישן שהיה בשימושו במחיר נמוך ב-25 אחוזים ממחיר השוק של הרכב, ובלבד שיצהיר כי יחזיק ברכב לתקופה של שלוש שנים לפחות וכי לא יעבירו לאחר בתקופה זו

יעל סלנט:  קיבל נכה סיוע לפי סעיף קטן זה, לא יהיה זכאי לקבלת רכב חלופי לפי סעיף 9לו, אלא אם הרכב שנרכש כאמור בלתי כשיר לנסיעה בשל תקלה המחייבת את השבתתו באופן זמני או קבוע

יעל סלנט:      (ו1)	נכה הזכאי לרכב רפואי בבעלות המדינה ולא מימש את זכאותו, והמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע שעקב נכותו עליו להתקין אבזר עזר ברכבו, זכאי לקבל מימון לרכישה ולהתקנה של אבזר העזר, לרבות מימון שיעורי נהיגה ומימון מבחן כשירות, אם אלה נדרשים בשל התקנת אבזר העזר כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון

יעל סלנט:  סיוע לפי סעיף זה יינתן אחת לחמש שנים

יעל סלנט:      (ז)	נכה שבהחזקתו רכב רפואי בבעלות המדינה, הנוסע לחוץ לארץ על חשבונו בלבד, בנסיעה פרטית, ומבקש לשנע את רכבו ליעד הנסיעה ובחזרה, זכאי לקבל סיוע במימון הוצאות הובלת הרכב לחוץ לארץ ובחזרה, בסכום מרבי של 9,723 שקלים חדשים ולא יותר מהסכום ששילם בפועל

יעל סלנט:  לעניין זה, "נסיעה פרטית" – נסיעה שאינה נסיעה מאורגנת או נסיעה במשלחת רשמית לרבות משלחת ספורט

יעל סלנט:      עשו אי פעם דבר כזה?     

קריאה: כן

קריאה:  לאיטליה

קריאה: פעם היו אוניות

קריאה:  הייתה אוניה שלוקחת את הרכבים של נכי צה"ל ליוון וזו הייתה חופשה

קריאה:  מאז הם עשו שווי הטסה

ישראל אייכלר: אנחנו עכשיו ברגע של נוסטלגיה?     

קריאה: כן

קריאה:  זה היה בעבר

עידן קלימן: הנכה שעשה את זה והוביל את זה, שהיה איש משכמו ומעלה, אחד ממדריכי הטיולים המדהימים ביותר, היה גם חבלן במשטרה הראשון בכיסא גלגלים, הוא נפצע בלבנון

עידן קלימן:  קראו לו אריק ואמוש, איש משכמו ומעלה

עידן קלימן:  הוא נפטר לפני מספר חודשים

עידן קלימן:  הייתי בהלוויה שלו

עידן קלימן:  הסעיף הזה צריך להיקרא על שמו

איציק סעידיאן: צריך להתייחס לזה כי אנחנו נמצאים הרבה פעמים בחוץ לארץ ואין לנו ניידות ואנחנו צריכים ניידות מיוחדת

קריאה: זה נדיר מאוד

איציק סעידיאן: למה? אם יש אחד כזה, למה לא להתייחס אליו?     

עידן קלימן: זה סעיף מיטיב

עידן קלימן:       	9לג	סיוע לנכה שאינו זכאי לרכב רפואי     נכה שאינו זכאי לרכב רפואי לפי סימן זה, והמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע שעקב נכותו עליו להתקין אבזר עזר ברכבו כתנאי למתן רישיון נהיגה, זכאי לקבל מימון לרכישה ולהתקנה של אבזר העזר, לרבות מימון שיעורי נהיגה ומימון מבחן כשירות אם אלה נדרשים בשל התקנת אבזר העזר כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון

עידן קלימן:  סיוע לפי סעיף זה יינתן אחת לחמש שנים

אביגיל צרפתי: 	9לד	רכב רפואי שיקומי     נכה הזכאי לרכב רפואי לפי סימן זה ומבקש לעבוד לפרנסתו בעיסוק המחייב החזקת רכב, ובכלל זה רכב המשמש מונית או רכב המשמש ללימוד נהיגה, זכאי לקבל סיוע ברכישת רכב רפואי שישמש אותו לשם עיסוק כאמור, בתנאים ובסכומים שיקבע שר הביטחון, במקום סיוע ברכישת רכב רפואי לפי סעיף 9יט

יעל סלנט: אתם רוצים להסביר בכמה מילים מה הכוונה כאן     

ישראל אייכלר: פשוט לעזור לו להתפרנס

ערן יוסף: יש סעיף, שעוד לא הגענו אליו כי הוא מופיע בפרק השיקום שעוד לא נכתב, שמאפשר לאדם שלא זכאי לרכב רפואי, נניח עם אחוזי נכות נמוכים, אבל הוא צריך רכב לעסק שלו - בכל מיני תנאים עליהם נדבר כאשר נגיע לשם - והוא צריך רכב שיקומי

ערן יוסף:  יש סיטואציה שאדם גם זכאי שם אבל גם זכאי לרכב רפואי

ערן יוסף:  לכן אנחנו מתייחסים אליו כאן והוא בעצם מקבל רכב רפואי "משודרג" שישמש גם לצורך העסק שלו

רפאל כהן צמח: לצורך העבודה שלו

לימור לוריא: נחום, אולי זה נותן פתרון למה שהעלית בבוקר

לימור לוריא:  במקרים שנקבעים פחות מ-50 אחוזי נכות רפואית ובן אדם זקוק לרכב לצורך שיקומו, לימודים או עבודה

קריאה: צריך לקחת את זה גם לנפש

קריאה: רכב שיקומי, זה נחשב כחלק משיקום

קריאה:  זאת אחת האופציות

קריאה: רעיון מצוין

קריאה:   	 	9לה	פטירת נכה     

קריאה: מחצית סכום הסיוע במימון דמי הביטוח שהנכה היה זכאי לו לפי סעיף 9כח(1) ערב פטירתו

קריאה: סיוע לפי סעיף קטן (א) יינתן לתקופה שלא תעלה על שלוש שנים מיום הפטירה או עד מועד מכירת הרכב הרפואי, לפי המוקדם

רפאל כהן צמח: הייתי מוריד את זה

קובי זכאי: זאת ממש קטנוניות ולפעמים התעמרות באלמנה של נכה

ישראל אייכלר: מה אומר משרד הביטחון?         

איציק סעידיאן: מה זה מה אומר? מה הרב אומר? סליחה, אני רוצה לשמוע מה הרב אומר

ישראל אייכלר: קודם נשמע אותם

ישראל אייכלר:  אולי הם יגידו שרוצים להוריד את הסעיף?         

איציק סעידיאן: אתה ניטרלי

איציק סעידיאן:  מה דעתך, מה אתה חושב על זה?     

ישראל אייכלר: דעתי היא שאני צריך לשמוע את משרד הביטחון

ערן יוסף: מדברים עלן סיטואציה שנקנה רכב במימון מלא של משרד הביטחון ונניח זמן מסוים אחרי רכישת הרכב, נפטר האדם

ערן יוסף:  הרכב הוא שלהם וכמובן אין מחלוקת שהוא שלהם

ערן יוסף:  אנחנו ממשיכים ומסייעים להם גם במימון הביטוח והאגרה

ערן יוסף:  האלמנה או מי שקנה את הרכב, אפשר לומר שהרכב הזה נכפה עליו והוא ממשיך להשתמש בו ולכן אנחנו מסייעים במימון הדברים

ערן יוסף:      רוצה בן המשפחה למכור את הרכב, אני חושב שזה סביר שחלק מסוים – לא דובר על כל הסכום – ממה שהוא קיבל עבור רכישת הרכב, יחזור למשרד

קובי זכאי: ממש לא

ערן יוסף: אני אומר שזה המצב הקיים

ערן יוסף:  לא הרענו כאן שום דבר

קובי זכאי: נכון, אבל מי אמר שצריך להיצמד לעוולות?     

רותי פרמינגר: ארגון נפגעי פעולות איבה

רותי פרמינגר:  אני רוצה להגיד למשרד הביטחון

רותי פרמינגר:  אני הרבה פעמים מסכימה איתכם אבל במקום הזה אני מרגישה שזאת התנהגות לא ראויה של המשרד ואני אגיד לך למה

רותי פרמינגר:  אנחנו מדברים על נכים, אנחנו מדברים על אנשים, על בן אדם נפטר

רותי פרמינגר:  תאר לעצמך שהוא היה חי עוד קצת, היית נותן לו עוד רכב ומסייע למשפחה שלו

רותי פרמינגר:  זה קטנוני

רותי פרמינגר:  זה מזכיר לי שהבן שלי היה צריך להחזיר למשרד הביטחון את האפוד שהוא היה כשהוא היה בגבעתי

רותי פרמינגר:  זה לא ראוי

רותי פרמינגר:  זה אפילו מעליב

רותי פרמינגר:  אני לא אומרת נגדך אישית, ממש לא

רותי פרמינגר:  אני אומרת נגד העמדה של משרד הביטחון

רותי פרמינגר:  חברים, יש דברים שלא עושים

איציק סעידיאן: אני חושב שכל האמרה הגדולה היא להתייחס לדברים הקטנים שהם הדברים הגדולים

רפאל כהן צמח: הנה, לימור רוצה להסכים איתנו

לימור לוריא: אדוני היושב ראש, ראשית, זה נכון

לימור לוריא:  שנית, אנחנו נבדוק

לימור לוריא:  ככל שמדובר – כך אני מבינה - בעלויות זניחות, אנחנו נקבל את ההערה ונוריד את הסעיף

קובי זכאי: זה בסביבות 200,000 שקלים בשנה

קובי זכאי:  יש לי את הנתון

לימור לוריא: אנחנו ניעזר בך

ישראל אייכלר: רצית לשמוע מה אני אומר, אז אני אומר

ישראל אייכלר:  אני שמח לשמוע את דבריו גברת לוריא שהם ישקלו שוב ואני מניח שהם ישקלו לבטל את זה

ישראל אייכלר:      אני רוצה לספר סיפור וזה סיפור אמיתי שהיה אבל לפני 80 שנים ולכן כבר מותר לספר

ישראל אייכלר:  היה מישהו שהיה עוסק בצורכי ציבור, עזר לעניים ולמסכנים

ישראל אייכלר:  נודע לו שיש משפחה שיושבת שבעה עם ילדים יתומים והאבא עבד באיזשהו מפעל די עשיר ואין מי שיקנה שם אוכל

ישראל אייכלר:  היום זה לא קורה אבל אז לא היה מי שיקנה אוכל למשפחה בזמן השבעה

ישראל אייכלר:  הוא הולך לבעל המפעל ואמר לו שהאיש הזה נפטר, הילדים יושבים בבית, באים אנשים לנחם ואין מה לאכול

ישראל אייכלר:  אמר בעל המפעל: מה אני אעשה, אבל השבוע הוא לא עבד

איציק סעידיאן: זה בדיוק הדבר

איציק סעידיאן:  איך אפשר להגיד את זה לאלמנה?     

רפאל כהן צמח: בואו נתקדם

רפאל כהן צמח:  לימור תבדוק וזהו

ישראל אייכלר: איציק, אני מניח שיסירו את זה

איציק סעידיאן: אבל המילה שלי הייתה להסתכל על הדברים הקטנים שהם הדברים הגדולים

איציק סעידיאן:  זה העניין

ישראל אייכלר: אני סומך על לימור שיורידו את זה

איציק סעידיאן: לא את זה

איציק סעידיאן:  אני מדבר בכללי

יעל סלנט: ערן, אתם יכולים להסביר את סעיף קטן (א), אם בן המשפחה מוכר לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה, הוא לא יקבל את הזכאות הזאת

ערן יוסף: אם לבן משפחה יש זכאות להיות מוכר שם, נניח לאלמנה, היא גם מקבלת דרך שם את הדברים האלה ואז אין סיבה שתקבל פעמיים ביטוח או פעמיים רישיון

יעל סלנט: אבל יכול להיות מצב שהוא מקבל תגמול לפי 20א והוא מוכר לפי חוק משפחות חיילים והוא לא מקבל שם?     

הילה שר: לא באותה תקופה

הילה שר:  לא יכולה להיות חפיפה

הילה שר:  או 20א או חוק משפחות חיילים

יעל סלנט: אבל אם נגמרה התקופה של 20א?     

הילה שר: הוא יקבל אחר כך את הזכאות לפי חוק משפחות חיילים

הילה שר:  זה לא יגרע ממנו

הילה שר:  לא בו זמנית

אביגיל צרפתי: נפטר נכה בעל דרגת נכות מיוחדת שערב פטירתו החזיק ברכב רפואי בבעלות המדינה, שניתן לו לפי סעיף 9לב, יידרשו היורשים להחזיר לאגף בתוך 60 ימים ממועד פטירתו את הרכב

אביגיל צרפתי:  ראש האגף רשאי להאריך את התקופה האמורה מטעמים מיוחדים שיירשמו

ישראל אייכלר: אני חושב שדין הסעיף הזה כדין הסעיף הקודם

רפאל כהן צמח: לא

רפאל כהן צמח:  זה שונה

ישראל אייכלר: במה הוא שונה?      

רפאל כהן צמח: רכב מדינה

רפאל כהן צמח:  זה רכב בבעלות המדינה

ישראל אייכלר: סליחה, לא שמתי לב לזה

אביגיל צרפתי: רכב חלופי בבעלות המדינה

אביגיל צרפתי:  זה רכב שהוא בבעלות המדינה

אביגיל צרפתי:  כלומר, אין את אותו עניין

ישראל אייכלר: זה לא דומה

ישראל אייכלר:  בסדר

רפאל כהן צמח: ברגע שהוא הולך לעולמו, מן הסתם אלמנתו זכאית לרכב מאגף המשפחות

אביגיל צרפתי: 		9לו	רכב חלופי 			 

אביגיל צרפתי: נכה בעל דרגת נכות מיוחדת הזכאי לרכב רפואי בבעלות המדינה לפי סעיף 9לב, שטרם מימש את זכאותו לרכב כאמור או שהרכב הרפואי שבשימושו בלתי כשיר לנסיעה בשל תקלה המחייבת את השבתתו באופן זמני או קבוע

יעל סלנט: לכן שאלנו האם יכולות להיות התאמות אחרות שצריך לעשות

ערן יוסף: זה בסעיף (2)

יעל סלנט: נכון

יעל סלנט:  דיברתי על סעיף (2)

יעל סלנט:  זה מה שהיא הקריאה עכשיו

יעל סלנט:      זו סיטואציה בה אומרים שייתנו לנכה רכב חלופי כי צריך זמן עד שמקבלים את הרכב החדש

ישראל אייכלר: השאלה זמנית של רכב חלופי ממאגר הרכב של משרד הביטחון

ערן יוסף: יש כאן תוספת שבטעות לא נכנסה

ערן יוסף:  אנחנו הסכמנו, בנוסף למנגנון היד, גם דוושת שמאל

קריאה: דובר על אותם 2,000 נכים

לימור לוריא: המאיץ בצד שמאל

יעל סלנט: בסדר

יעל סלנט:  איך כותבים את זה?     נכה שהמכון הרפואי לבטיחות בדרכים קבע כי נדרש להתקין מנגנון יד או דוושת שמאל

לימור לוריא: דוושת גז בצד שמאל

לימור לוריא:  המאיץ

קריאה: זו דוושת מאיץ

קריאה: המונח הוא דוושת האצה לרגל שמאל

יעל סלנט: האם יכולה להיות סיטואציה בה נדרשת התאמה אחרת שלוקח זמן עד שהיא קורית, ואז אולי לא כדאי להגביל?     

ערן יוסף: אנחנו לא יודעים להחזיק במאגר רכבים לכל סוגי האבזרים הרלוונטיים

ערן יוסף:  עד היום היה עם מנגנון יד ימין והוחלט בתיאום עם הארגון להוסיף את דוושת שמאל

ערן יוסף:  זה מה שעושים

קובי זכאי: אבל אתם יכולים לאשר השכרת רכב

לימור לוריא: איך אתה מקבל השכרת רכב להתאמות? מי נותן לך?     

קובי זכאי: בזמן שממתינים להתאמה, אפשר לקבל

קובי זכאי:  עובדה שגם כאן הם מאפשרים השכרת רכב

קובי זכאי:  יש נכם שהתאמת הרכב שלהם לוקחת המון זמן, לא נכים רבים אבל יש כאלה, ואז הם נשארים בלי רכב

קובי זכאי:  אם כאן מאפשרים השכרת רכב, כדי שאשתו תנהג עבורו למשל אבל שלא יישאר בלי רכב

קובי זכאי:  יש נכים קשים כאלה, קשים מאוד, שהרכב שלהם, כדי שהם יוכלו לנהוג בו, זקוק להתאמות מורכבות והם נשארים בלי רכב

קובי זכאי:  גם להם צריך לפתור את הבעיה

ישראל אייכלר: עורך דין זכאי, אני חושב שזה מה שכתוב בסעיף 9לו

ישראל אייכלר:  קצין התגמולים רשאי לאשר השאלה זמנית של רכב חלופי ממאגר הרכב של משרד הביטחון לנכה, שהוא אחד מאלה

ישראל אייכלר:  הוא אומר שיש אנשים שמחכים

לימור לוריא: אדוני היושב ראש, אני מוכנה לבדוק את זה אבל המשמעות היא שכל אדם בהחלפת רכב יהיה זכאי לשכירות

לימור לוריא:  הוא זכאי למוניות

קובי זכאי: אני לא מדבר על כל אדם

קובי זכאי:  אני מדבר על אנשים שכדי להתאים את הרכב שלהם נדרשת השקעה של זמן

קובי זכאי:  הרבה זמן

ישראל אייכלר: נשאיר את ההצעה שלך

ישראל אייכלר:  אני לא שולל את זה

ישראל אייכלר:  נשאיר את זה לסוף כי אני חייב לסיים את ההקראה היום

ישראל אייכלר:  עוד נחזור לסעיף הזה

ישראל אייכלר:  נרשום את זה לדיון

קריאה: יש חברות השכרה שהן מחויבות להחזיק רכב עם מנגנון שמאל אבל מטעמי חסכון שלהן הן לא מפעילות את זה

קריאה:  חברות ההשכרה חייבות להחזיק 10 מכוניות עם מנגנון בצד שמאל

קריאה: אתה מדבר על אכיפה

קריאה: מה זה 10 רכבים לכל חברה? זה כלום

ישראל אייכלר: אני מבקש להמשיך בהקראה

ישראל אייכלר:  עמוד 20

ישראל אייכלר:  סעיף (ב)

אביגיל צרפתי: סיוע לפי סעיף זה יינתן בהתאם למלאי כלי הרכב במאגר הרכב של משרד הביטחון, כפי שמשתנה מזמן לזמן, ובתנאי שהרכב המושאל יתאם את מגבלות נכותו של הנכה

אביגיל צרפתי:  ואולם אם לא נמצא במאגר הרכב רכב מתאים לנכה בעל דרגת נכות מיוחדת, רשאי קצין תגמולים לאשר מימון בעד שכירת רכב מתאים או החזר הוצאות בעד נסיעה במונית, והכול לתקופה שלא תעלה על 60 ימים

יעל סלנט: אנחנו שאלנו על מישהו שקיבל רכב חלופי לתקופה שעולה על 30 ימים

יעל סלנט:  בנוסח שהיה בכנסת ה-20 נאמר שהוא יקבל השתתפות בתשלום דמי הביטוח באופן יחסי לתקופת ההשאלה

יעל סלנט:  צריך דבר כזה?     

קריאה: לא

קריאה:  לא צריך

אביגיל צרפתי: 		9לז	ועדת חריגים לניידות     שר הביטחון יקים ועדת חריגים לניידות לעניין סימן זה, שתהיה מוסמכת לאשר או לקבוע עניינים אלה:     

ישראל אייכלר: ביקשו להוציא את המילה "גופניים"

ישראל אייכלר:  עקב מאפיינם מיוחדים

רפאל כהן צמח: אני הייתי אומר שלושה ילדים וכלב נחיה

רפאל כהן צמח:  הייתי רוצה להציע לגבי הלומי הקרב שיהיו שלושה ילדים פלוס כלב

רפאל כהן צמח:  יועברו לוועדת חריגים

קריאה: למה צריך ועדת חריגים? למה זה כבר לא קבוע?     

ערן יוסף: השאלה זכאי לקבל מה

ערן יוסף:  אנחנו מדברים על אדם שכבר זכאי לקבל רכב והוא טוען שהוא צריך רכב יותר גדול

עידן קלימן: בדברים האלה, זה רץ טיל

עידן קלימן:  זה רץ טיל כי זה אוטומטי

ישראל אייכלר: אבל למה צריך ועדת חריגים?     

ערן יוסף: האדם כבר זכאי לרכב

ערן יוסף:  קבוע שהוא זכאי לרכב בעלות של 150,000 שקלים

ערן יוסף:  הוא אומר שלא מספיק, הוא צריך יותר

ערן יוסף:  כמה יותר? ועדת החריגים היא הגוף שבא ובודק מה בדיוק הצורך שלו ולפי זה היא קובעת שבמקום 150 הוא יקבל 180

ערן יוסף:  לפי זה נותנים לו את הרכב

ערן יוסף:  אין גוף אחר - חוץ מוועדת החריגים – שקובע משהו שהוא לא מותאם אוטומטית

ישראל אייכלר: בחקיקה הראשית ירדתם לרמות של טויוטה קורולה או הונדה וכאן, כאשר מדובר על ארבעה ילדים, אתה צריך ועדת חריגים

ישראל אייכלר:  שיהיה כתוב שמי שיש לו יותר משלושה ילדים או שיש לו שירות, הוא יקבל

קריאה: יכול להיות אדם שיש לו 15 ילדים והוא צריך אוטובוס

קריאה: צריך להתחשב בכך שגם שוק הרכב הוא דינאמי

ישראל אייכלר: אישה עלתה לאוטובוס עם שבעה ילדים, אמר לה הנהג שהיא לא חייבת להביא את כל המשפחה, תשאירי חצי בבית

ישראל אייכלר:  היא אמרה שזה מה שהיא עשתה

נדב וירש: אם משרד הביטחון קבע שהלום קרב מקבל כלב שירות - - -     

עידן קלימן: בואו נקרב לבבות ונשלב בין שניהם

עידן קלימן:  הקטע שלדעתי צריך להוסיף כאן כמו ארבעה ילדים - - -     

קריאה: משלושה ילדים ומעלה

עידן קלימן: שלושה ילדים וכלב נחיה, אבל אני כן מגבה את ערן בעניין הזה

עידן קלימן:  עדיף שזה יישאר בוועדת חריגים מכיוון שנתקלנו במקרים, במיוחד חבר'ה שיש להם פוסט טראומה פלוס נכות פיזית, ואז המנעד או הדרישה לרכב היא יותר מהרגיל

עידן קלימן:  לדוגמה, היה לנו פוסט טראומתי קשה שהוא גם עקור עין וכל הוויכוח בוועדה היה על הקטע של קורת צד

עידן קלימן:  הוא קיבל רכב הרבה יותר יקר כי היינו צריכים למצוא לו פתרון לרכב שקורת הצד היא דקה ולא רחבה

עידן קלימן:  לכן, בין זה ששמים את מה שאמרנו כרגע פלוס ועדת חריגים, לדעתי זה הפתרון האידיאלי שמאפשר שיא גמישות שיקומית

איציק סעידיאן: אבל למה צריך ועדת חריגים? למה בן אדם צריך לחשוב אם להביא עוד ילד כי אולי זה תופס לו עוד מקום? תאמין לי שהיום עושים שיקול כלכלי אם להגדיל את הרכב

עידן קלימן: מסלול ועדת הרכב חריגים, הוא אחד המסלולים היותר מהירים שיש באגף שיקום כי כל חודש מתכנסת הוועדה

רפאל כהן צמח: גם פחות מחודש

עידן קלימן:  רפי מייצג שם שנים רבות

עידן קלימן:  עולים שם בין 15 ל-30 מקרים ומריצים את זה

עידן קלימן:  בסיכום שלנו עם הרופא הראשי, זה רץ אוטומט

עידן קלימן:  אני אומר לך עוד פעם שיבוא מחר פוסט טראומתי שיש לו פגיעה משולבת עם פיזית וייטען לגבי הקטע של הילדים - - -     

קריאה: יגידו לו לא

קריאה: עידן, מה שאתה מציג באמת מצריך ועדת חריגים אבל ארבעה ילדים, זה לא מצריך

קריאה:  תייצר ועדת חריגים למי שצריך ועדת חריגים

ישראל אייכלר: אני מציע שתבדקו

קריאה: יש אנשים שהרכב לא מעניין אותם כי הם לא יוצאים מהבית

קריאה:  אני לא מבינה את הדיון הזה על הרכב

קריאה:  יש אנשים שלא יוצאים מהבית

ישראל אייכלר: אנחנו עוד מעט מסיימים אותו

קריאה: יש אנשים שלא יכולים ללכת להורים שלהם בשבת כי יש להם ארבעה ילדים

רפאל כהן צמח: אני אבא לשישה ילדים, פצוע מ-1978 ותמיד היו לי שישה ילדים, אחד אחרי השני

רפאל כהן צמח:  אני בארגוןה זה הרבה מאוד שנים

קריאה: לא צריך ועדת חריגים

קריאה:  שהחריגים ילכו לוועדת חריגים

קריאה: ארבעה ילדים, זה לא חריג

ישראל אייכלר: תקשיבו ללימור לוריא

לימור לוריא: העליתם היום מספר בקשות שיש להן משמעויות תקציביות

לימור לוריא:  בבקשה תנו לנו לבדוק את הכול ביחד ונגיע עם התשובות

ישראל אייכלר: אני מדבר על הסעיף הזה

לימור לוריא: כן

ישראל אייכלר: על הסעיף של הילדים

לימור לוריא: אנחנו כמובן בעד

לימור לוריא:  משפחה היא קריטית, בטח בכל הרפורמה הזאת אבל אנחנו רוצים לבדוק את כל המשמעויות

לימור לוריא:  נבוא מסודר וניתן תשובה

ישראל אייכלר: אתם תתנו תשובה

ישראל אייכלר:  אין בעיה

ישראל אייכלר:  נמשיך בהקראה

ישראל אייכלר: דרגת הנכות הזמנית שנקבעה לנכה היא לתקופה קצרה מהקבוע בפסקאות (1) עד (4) של סעיף 9כה(א), ויש יסוד סביר להניח שתוקף דרגת הנכות הזמנית יוארך, ובלבד שהוא זקוק לקבלת הסיוע בניידות עקב נכותו

יעל סלנט: מה הכוונה ב"מותאמת", אתם יכולים להסביר?     

קריאה: אחוזים

קריאה:  מותאמת לפי אחוזים

יעל סלנט: אני חושבת שחשוב להסביר מה זה לפי דרגת נכות מותאמת

לימור לוריא: אני אסביר

לימור לוריא:  ועדה רפואית

לימור לוריא:  היות שהסעיפים שקובעים לכל סוג של מחלה או פגיעה אחוזים רפואיים והיות ויש במהלך השנים דברים חדשים שלא רשומים, במקרים האלה שהוועדה הרפואית אומרת שצריך להתאים את המצב הספציפי הזה, הוא מקביל ל-40 אחוזים במצב הזה – יש לה סמכות לעשות את זה

לימור לוריא:  אנחנו רוצים לאפשר לה להמשיך לעשות את זה

איציק סעידיאן: איפה תתקיים הוועדה

לימור לוריא: כל ועדה רפואית שאדם מגיע אליה ואין בספר החוקים את המחלה הספציפית של אותו אדם שעומד בפניה, אבל היא רוצה לתת אחוזים – היא קובעת את הדבר שנקרא סעיף מותאם

לימור לוריא:  זה אומר שאפילו שזה לא רשום בחוק - - -     

איציק סעידיאן: אבל למה שהוועדה תחליט? מאיפה היא יודעת? עובדת השיקום יודעת בדיוק מה מצבו של הבן אדם

איציק סעידיאן:  היא יודעת שאין לו רכב ואין לו איך להתנייד

איציק סעידיאן:  היא יודעת בדיוק את המצב שלו

ישראל אייכלר: זה מה שאמרנו בהתחלה, שצריך חליפה מותאמת לכל אחד כי לא כל אדם דומה לשני

ישראל אייכלר:  לכן יש ועדת חריגים

ישראל אייכלר:  אם יש מישהו שצריך לתת לו משהו מיוחד, תהיה לה סמכות לתת

קובי זכאי: עם כל הכבוד, דרגת נכות מותאמת שווה בזכויותיה לדרגה הרגילה

קובי זכאי:  לכן לא צריך לכתוב את זה

קובי זכאי:  מותאם, שווה מה שיש

ישראל אייכלר: מותאם למצבו

קובי זכאי: נניח שהתאימו למצבו סעיף נכות מסוים

קובי זכאי:  ברגע זה הוא זכאי לכל מה שזכאי כל נכה אחר עם אותה דרגת נכות כי נכות היא אובדן הכושר לפעול

קובי זכאי:  אובדן הכושר לפעול של המותאם שווה לאובדן הכושר לפעול של מי שלא התאימו לו אלא שזה בדיוק היה מתאים לו מלכתחילה

קובי זכאי:  לכן לא צריך להתייחס להבנות בין מותאם ללא מותאם

ערן יוסף: הסעיף הזה הוא למען הסר ספק

ערן יוסף:  אם נגיע למסקנה שהוא מיותר, נוריד אותו 

יעל סלנט: לא סתם שאלתי את זה

יעל סלנט:  אני חוששת מהמקומות בהם זה לא כתוב

ערן יוסף: אם זה נדרש – נדרש

ערן יוסף:  אם לא נדרש, נוסמך לבטל אותו 

ישראל אייכלר: אני רוצה להבין אם זה יכול להזיק

ערן יוסף: זה בדיוק מה שאנחנו רוצים לבדוק

קריאה: זה לא מזיק בשום מקום

יעל סלנט: כשאני שאלתי את השאלה חשבתי על המצבים בהם לא כתבנו את הדבר הזה ולכן לא תינתן הזכאות כי אנחנו אומרים שזה חריג, זאת אומרת שזה לא נכנס לכלל

יעל סלנט:  כמו שערן מציע, בואו נחשוב על זה

יעל סלנט:  זה נראה לי נכון

ערן יוסף: אם נגיע למסקנה שזה מיותר, נוריד

ישראל אייכלר: אם זה יזיק, תורידו את זה

אביגיל צרפתי: לאשר החלפת רכב במועד המוקדם מהאמור בסעיפים 9כ(ב) או 9לב(ג), לפי העניין

אביגיל צרפתי:      יש מועדים שקבועים להחלפה והוא יכול לאשר את ההחלפה במועד מוקדם יותר

אביגיל צרפתי: לאשר את מכירת הרכב הרפואי במועד מוקדם מהמועד האמור בסעיפים 9כא או 9לב(ג), לפי העניין, בלא החלפתו באחר, לפי בקשת הנכה

אביגיל צרפתי: שר הביטחון יקבע את הרכב ועדת החריגים לניידות, ובלבד שאחד החברים בה יהיה נציג הארגון היציג, ואת סדרי עבודתה של הוועדה

קובי זכאי: אני מבקש להעיר על הסעיף הזה

איציק סעידיאן: אנחנו יושבים כאן איכשהו במקרה גם בגללי ואני רוצה שבוועדה הזאת יהיה מישהו שמבין בנפש, מישהו שהוא לא רק מה שנקרא ארגון או מישהו יציג אלא מישהו שייתן היבט אחר עממי, מתוך העם

ישראל אייכלר: לכן נאמר ששר הביטחון יקבע את הרכב ועדת החריגים

ישראל אייכלר:  כתוב כאן שיהיה נציג של הארגון ולא מישהו אחר

קובי זכאי: על זה אני רוצה להעיר

איציק סעידיאן: אני מרגיש שאני כן מיוצג אבל יש לי המון חברים שלא מרגישים שהם מיוצגים דרך הארגון

איציק סעידיאן:  גם הארגון צריך להיות חלק ואני לא פוסל

קובי זכאי: זה בדיוק מה שאני רוצה להעיר, משני היבטים

קובי זכאי:  האחד, בדיון הראשון על ביטוח סיעודי וכולי ואמרנו שתמיד יכול להיות יותר מאשר ארגון יציג אחד

קריאה: לא, לא דיברנו על זה

קריאה:  זאת האמת הגדולה שנאמרת כאן

קובי זכאי: ועדת החריגים עוסקת בעניינו הפרטני של נכה

קובי זכאי:  הנכה יכול שלא לרצות את נציג הארגון היחיד אצלו בוועדה

קובי זכאי:  אני למשל לא ארצה שנציג ארגון נכי צה"ל יהיה בוועדה שלי, אם אני אצטרך

איציק סעידיאן: יש הרבה כאלה שאנחנו לא מכירים אותם והם נמצאים בבית

קובי זכאי: על פי סעיף אחר שנגיע אליו אחר כך, נציג הארגון היציג יכול לשקול שיקולים של הארגון היציג כאשר הוא דן בעניינו של הנכה

קובי זכאי:  זה ניגוד עניינים בחסות החוק

קובי זכאי:  זה לא יתכן

ישראל אייכלר: עכשיו אני רוצה להעלות כאן נושא שנחום התייחס אליו

ישראל אייכלר:  בבקשה להוסיף הערה שאני חושב שהיא חשובה מאוד כי היא נוגעת לניידות

ישראל אייכלר:  צריך לתת לכל מתמודד פוסט טראומה תו נכה ממשרד התחבורה למרות שיש לו רגליים

ישראל אייכלר:  אנחנו כוועדה נפנה למשרד התחבורה

קריאה: גם נסיעה בתחבורה ציבורית, מה שחסום בפנינו היום ויכול להקל עלינו

ישראל אייכלר: אני כוועדה מאוד מאוד חשוב אבל עדיין אני לא משרד הביטחון

ישראל אייכלר:  אני מבקש את עזרת משרד הביטחון ומבקש שגם אתם תדרשו שכל הפוסט טראומה יקבלו תו נכה

ישראל אייכלר:  אנחנו כוועדה נצטרף אליכם בפנייה למשרד התחבורה

ישראל אייכלר:      הדיון הזה הושלם

ישראל אייכלר:  אני מודה לכולכם

ישראל אייכלר:  להתראות בעזרת השם

ישראל אייכלר:  ישיבה זו נעולה