ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 56, 2023-06-01 00:00

עודד פורר: בוקר טוב לכולם, היום ה-1 ביוני 2023, י"ב בסיון תשפ"ג

עודד פורר:  אני פותח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, ישיבה מיוחדת שאנחנו מקיימים במרכז מורשת יהדות בבל לציון יום הפרהוד, הפרעות באוכלוסייה היהודית בבגדד שחל ב-1 ביוני

עודד פורר:  לצערי הרבה מאוד מאזרחי ישראל בכלל לא מכירים את הסיפור של הפרהוד שחל היום לפני 82 שנה בבגדד שבעירק

עודד פורר:  השוו את האירועים לליל הבדולח שבגרמניה, המשמעות של המילה זה הפחדה של נשלטים

עודד פורר:  אירועים מאוד מאוד קשים של טבח שביצעו מוסלמים פורעים פרו נאצים ביהודי בגדד על רקע אנטישמי

קריאה: רק בבגדד?      

עודד פורר: בעיקר בבגדד

קריאה: לפני כן זה היה בבצרה, גם במוסול קצת

עודד פורר: יהודים נטבחו בבתיהם, בבתי כנסת, מראות מאוד מאוד קשים, על ידי אנשים שחיו דלת מולם, דלת לידם

עודד פורר:  ההשפעה פה הייתה השפעה מאוד פרו נאצית של חוסייני והסיפור הזה מלווה את הקהילה, את יוצאי בבל, הרבה מאוד שנים, וכמו שאמרתי, לצערי פחות ופחות מכירים את זה

עודד פורר:       כשאומרים ועדת עלייה וקליטה אז כולם חושבים על העולים שבאים עכשיו למדינת ישראל, אבל מדינת ישראל היא מדינה קולטת עלייה ובמדינת ישראל תמיד הייתה התיישבות יהודית, אבל בסוף המאה ה-19 התחילו העליות המשמעותיות

עודד פורר:  אני תמיד אומר ב-1890 היו בערך 18,000 יהודים בארץ ישראל וכשהרצל כתב את 'מדינת היהודים' אחר כך אמרו שאין סיכוי שיהיו בארץ ישראל 100,000 יהודים אולי בעוד 50 שנה ולכן אי אפשר לדבר על ארץ ישראל כמדינת היהודים, ב-48' כבר היינו 600,000 יהודים בארץ ישראל וזה היה לא בגלל פריון כל כך גבוה, בסוף אלה העליות הראשונה, השנייה והשלישית וכמובן העליות של שנות ה-50

עודד פורר:       ואגב, כשמדברים על עלייה כמנוע כלכלי, פעמיים המשק הישראלי צמח במספרים הגבוהים ביותר, פעם אחת זה בעלייה של שנות ה-50 ופעם שנייה זה בעלייה של שנות ה-90

עודד פורר:  אני לא מכיר עוד הרבה מדינות שמכפילות כמעט את האוכלוסייה שלהם או מוסיפות 25% על האוכלוסייה שלהן בפרק זמן כל כך קצר וזה היה מאוד מאוד קשה, זה יוצר תקופה מאוד קשה, אבל מבחינת צמיחה כלכלית האימפקט אחר כך הוא ענק

עודד פורר:       אנחנו מדברים היום על עלייה, על עלייה שהגיעה מבבל, חלקה הגיעה מסיבות אחרות וחלקה הגיעה בעקבות, בין היתר, האירועים האלה והרדיפות והאנטישמיות

עודד פורר:  בפרעות של הפרהוד נרצחו 179 יהודים, 2,118 נפצעו ו-242 ילדים הפכו ליתומים, כ-50,000 איש רכושם נבזז, נרצחים נקברו בקבר אחים ובאמת עשר שנים מאוחר יותר הגיעה העלייה הגדולה מעירק, של כ-100,000 יהודים

עודד פורר:       יש לנו פה ממשרד החינוך? נשמע קצת, מעניין לשמוע מה עושים שם

עודד פורר:  כמו בהרבה מאוד מקרים, אני חייב לומר, שקשורים לקהילות השונות במדינת ישראל לצערי לא מקבלים מספיק נפח לעניין הזה

עודד פורר:  שלשום עבר חוק בקריאה טרומית, של חבר הכנסת אופיר כץ, בעניין הנצחת הפרהוד ואני חושב שיש בכך חשיבות

עודד פורר:       המטרה היא גם לסייע למוזיאון, למרכז המורשת, להיחשף כתוצאה מהביקור הזה, אבל גם להוביל לזה שיהיו כאן יותר בני נוער, חיילים, ילדים, ויכירו את הקהילה הזאת

עודד פורר:  לא רק הפרהוד, אלא בכלל את הקהילה ואת מורשת יהדות בבל, שהיא מורשת חשובה עבורנו

עודד פורר:       אז תודה רבה על האירוח

עודד פורר:  אני אשמח, עליזה, שתציגי גם את המרכז, ככל שמישהו רוצה לדבר, אנחנו עם פרוטוקול, זאת ישיבת ועדה רשמית, פורמלית, אז גם תעבירו לשלומית מי שירצה לדבר

עודד פורר:  אני כן אומר שאני ארצה לשמוע התייחסות גם של משרד הקליטה וגם של משרד החינוך וגם של צה"ל בעניין הזה

עליזה דיין חממה: תודה רבה

עליזה דיין חממה:  תודה רבה ליושב ראש הוועדה עודד שזימנת את הוועדה הזו והבאת אותה אלינו הביתה, תודה לחברי הוועד המנהל שלי, תודה לכל האורחים שהגיעו

עליזה דיין חממה:       אני אגיד כמה מילים על מרכז מורשת יהדות בבל, אחרי הישיבה אנחנו נצא לסיור מודרך במוזיאון שכל מי שזו פעם ראשונה שלו שיתרשם מהפאר ומהעושר הרוחני של קהילת יהודי בבל

עליזה דיין חממה:  המוזיאון הזה נוסד ב-1973 כדי לתעד, לשמר ולהנציח את המורשת המפוארת של יהודי בבל, ורק יותר מאוחר, בשנת 1988 נפתח כאן המרכז הזה והמוזיאון ממש רשמית למבקרים

עליזה דיין חממה:       יש פה תערוכות קבועות ותערוכות מתחלפות, ומעבר למוזיאון שמתעד את ההיסטוריה של יהדות בבל מאז גלות בבל ועד העלייה הגדולה של יהודי בבל בתחילת שנות ה-50, יש לנו פה, בגלל שאנחנו מרכז מורשת, גם מכון מחקר, יש לנו ספרייה, יש לנו ארכיונים עם כ-100,000 מסמכים ישנים ועדויות מוקלטות, אפרופו הפרהוד

עליזה דיין חממה:  אחרי הפרהוד התחילה לקום המחתרת הציונית, הם הבינו שהם צריכים להתחיל להתאגד וללמוד עברית ולהגן על עצמם ואחר כך הם כוננו את העלייה הגדולה לארץ

עליזה דיין חממה:       אז יש לנו ספרייה ויש לנו ארכיונים ויש לנו מכון מחקר ויש לנו מחלקת חינוך והדרכה שאיילת אחראית עליה והיא מתאימה את תכניות הלימוד לבתי הספר

עליזה דיין חממה:  יש לנו פה כרגע ארבע כיתות ה'

עליזה דיין חממה:  אנחנו מתאימים את עצמנו לתכניות הלימוד של משרד החינוך ויש פה כרגע ארבע כיתות שהגיעו והם לומדים את כל נושא הקליטה והעלייה

עליזה דיין חממה:  לכבודך, הם באמת הזדמנו במקרה

עליזה דיין חממה:  אנחנו מתאימים את עצמנו לתכניות הלימוד, כיתות ב' מקבלים פה ספרי תורה, כיתות ה' לומדים את העלייה, כיתות ז'-ח' לומדים את הקליטה ואת המעברה, יש לנו פה מעברה משוחזרת

שלומית אבינח: אני רוצה לציין, הבת שלי בכיתה י', בשנה שעברה, היא הייתה במגמת ערבית, המורה מקפיד כל שנה להביא את התלמידים לפה, ואנחנו גרים בגדרה, כלומר זה לא מהאזור

שלומית אבינח:  אבינועם בן סעדי

קריאה: הוא בן אדם מדהים

קריאה: הוא משהו חריג באמת בנוף

עליזה דיין חממה: אנחנו עושים פה גם הרבה אירועים

עליזה דיין חממה:  בשבוע הבא יש לנו אירוע שאנחנו עושים על ספר שיצא, משפחת ששון, שזה הרוטשילדים של הקהילה הבבלית, בשבוע אחרי זה יש לנו אירוע עם פרופ' גת, שהוא מרצה באוניברסיטת בר אילן והוציא ספר על חייו ותלאותיו במעברה, בקליטה ובעירק

עליזה דיין חממה:  ציונית מנחה את האירוע הזה

עליזה דיין חממה:  יש לנו פה הרבה אירועים, אירועים קולינריים, אירועים מוזיקליים, אירועים סביב ספרים שיוצאים

עליזה דיין חממה:  אנחנו באמת מנסים מאוד להנחיל את המורשת שלנו ואת הסיפור שלנו גם לדורות הבאים

עליזה דיין חממה:      בנושא הפרהוד, אנחנו עושים הרבה דברים, אבל לא מספיק, כי, כמו שאמרת, אין הכרה

עליזה דיין חממה:  נכון שחבר הכנסת אופיר כץ הצליח להעביר בקריאה טרומית לפני יומיים את הצעת החוק שלו, אבל זה לא מספיק, אנחנו צריכים להגיע יותר, לקבל יותר נפח במערכת החינוך

עליזה דיין חממה:  לא רק בספרים אגב, מספיק להסליל לכאן תלמידים ב-י"א-י"ב שלומדים את הנושא הזה בבגרויות ושילמדו את זה דרכנו, דרך התצוגה שאתם תראו אחר כך, תצוגת הפרהוד, זו גם דרך להנחיל את הנושא הזה לתלמידים

עליזה דיין חממה:      אנחנו עושים טקס ממלכתי כל שנה, שהוא גם בחוץ, באנדרטה להרוגי מלכות וגם אחר כך באולם, אנחנו מדברים על כל הנושא

עליזה דיין חממה:  המגמה שלנו באירוע השנתי הזה, באירוע הממלכתי הזה, המטרה היא להצעיר, להביא יותר ויותר אנשים כי הדור הולך ומתכלה

עליזה דיין חממה:  ואם אנחנו מצלמים עדויות ואנחנו רוצים שיהיו לנו כמה שיותר עדויות - - -     

שלומית אבינח: מה עם 'יד ושם'?     

עליזה דיין חממה: נותרו אגב 16,000 אנשים שחוו את הפרהוד עכשיו במדינת ישראל

עליזה דיין חממה:  לפני שנדבר על 'יד ושם', נושא כאוב מבחינתי, אני רק אומר שאם אנחנו רוצים עוד לצאת ולצלם עדויות צריך בשביל זה משאבים

שלומית אבינח: ביקשנו להזמין אותם, הם התעקשו לא לבוא

עליזה דיין חממה: עודד, הם לא מכירים בנפגעי הפרהוד כנפגעי התעמולה הנאצית והיום יותר ויותר מסמכים, ותיכף נפרט על זה, מתגלים, התגלו במרתפים של סדאם חוסיין ב-2003, נמצאים בארה"ב ו - - -     

עודד פורר: דני דיין היה פה? יושב ראש 'יד ושם'

עליזה דיין חממה: דני דיין לא היה פה

עליזה דיין חממה:  יותר ויותר מסמכים שאנחנו מקבלים, רואים וקוראים, חד משמעית כל נושא הפרהוד התחיל מתעמולה נאצית מסודרת ומאורגנת על כל שלוחותיה, בין אם שידורי רדיו מברלין לעירק, שהיו יושבים בבית קפה, מעשנים נרגילה, מאזינים לרדיו, מה הם שומעים? דברי שטנה, דברי רעל, אנטישמיות, היהודים היהודים היהודים היהודים

עליזה דיין חממה:  תרגמו את מיין קאמפף לערבית, כל שבוע פרסמו בעיתון פרק בערבית

עליזה דיין חממה:  התרגום נרכש במיוחד על ידי השגריר גרובה

עליזה דיין חממה:  אחר כך הוציאו את זה בספר

עליזה דיין חממה:  אז השטנה והרעל היו כבר רשמיים

עליזה דיין חממה:       זה כאילו הייתה התאגדות מאוד מאוד רשמית ומה שקורה זה ש'יד ושם' לא מכירים בזה ואני חושבת שכנסת ישראל צריכה באופן רשמי לחוקק חוק שהחוק הזה אומר שנפגעי הפרהוד הם בעצם נפגעי פעולות התנועה הנאצית, חד משמעית, נרדפים של התנועה הנאצית

עליזה דיין חממה:       ברשותך, היושב ראש, אני רוצה להראות סרט של חמש דקות שאנחנו מראים אותו למבקרים שלנו ולתלמידים על הפרהוד

עליזה דיין חממה:       (הקרנת סרטון)

עליזה דיין חממה: מה שהתחלתי להגיד קודם, אפרופו העדויות שאנחנו כל הזמן מנסים להקליט ושיהיו לנו אותן בארכיון, ואז שאלת אותי על 'יד ושם', אז אני אסיים להגיד את מה שרציתי להגיד, שלמשל ביולי 2022 הממשלה אישרה העברת 6

עליזה דיין חממה: 2 מיליון שקלים להקלטת ולצילום עדויות של יהודי ארצות האסלאם באשר הם, אתה יודע לאן כל הכסף הלך? לא קיבלנו, אנחנו לא קיבלנו, אנחנו לא מצלמים עדויות עכשיו כי אין לנו כסף, תנחשו לאן זה הלך? לבית התפוצות, הכול הלך לבית התפוצות, ל'אנו'

עליזה דיין חממה:  למה? מה איתנו, שכל העדויות, כל האנשים באים אלינו, מספרים לנו, אנחנו מראיינים אותם על הבמות, למה אנחנו לא מקבלים אפשרות לעשות את זה? כי ככה, זהו

עליזה דיין חממה:  זה המצב כרגע

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  משרד החינוך

עודד פורר:  יש לכם איזה שהוא ממשק מסודר מול המרכז בנושא של הפרהוד?      

עידית רובין: הנושא של הפרהוד הוא חלק מתכנית הלימודים המחייבת בהיסטוריה, גם בחינוך הממלכתי וגם בחינוך הממלכתי דתי, אפשר למצוא גם במרחב הפדגוגי, בפורטל עובדי הוראה, יחידות הוראה מתוקשבות שמציגות את הנושא

עודד פורר: את מדברת על בית הספר היסודי

עידית רובין: אני מדברת על חטיבת הביניים וחטיבה עליונה, על העל יסודי

עידית רובין:  בבית ספר יסודי לומדים רק שעתיים בשבוע מכיתה ו' בהיסטוריה

עידית רובין:  הנושא הזה הוא נושא חובה, הוא לא נושא בחירה, הוא מופיע גם בבחינות הבגרות כך שאנחנו מניחים שזו הדרך להשליך אחורה על הוראת הנושא

עידית רובין:  התקיימו כאן מספר ימי עיון למורים, למדריכים, גם במסגרת של היסטוריה ממלכתית, היה פה יום עיון, וגם במסגרת של תרבות יהודית ישראלית, יובל סרי סיפר לי, ואנחנו בקשר עם המקום הזה

עודד פורר: אם מנהל בית ספר או מורה בבית ספר רוצה להביא את הכיתה לביקור כאן, איך זה עובד? יש סל לבית הספר?      

עידית רובין: כן, היום רוב הביקורים וכל היציאות מבית הספר מנוהלות דרך סל הגפ"ן

עידית רובין:  סל הגפ"ן הוא הסל שמרכז בתוכו את כל התכניות החיצוניות לבתי הספר ובעזרתו בית הספר מקבל משאבים כספיים, הוא יכול לבחור לאן הוא לוקח כל תלמיד וכל שכבה

עליזה דיין חממה: לא, אנחנו לא נכללים

עידית רובין: אתם לא נכללים בגפ"ן?     

איילת שקד: זה מכה מתחת לחגורה עבורנו, תכנית הגפ"ן, כי לא יכולנו להיכלל מאחר שאנחנו מדברים תמיכה ממשרד התרבות, זה היה חלק מהקריטריונים

ליליאן שור: וזה לא יכול להיות כפל תמיכות

איילת שקד: ואי אפשר שיהיה כפל של תמיכות, לכן נפסלנו ובאמת זו הייתה מכה עבורנו השנה

איילת שקד:  הרבה בתי ספר רצו לבוא אלינו והם לא באו - - -     

עודד פורר: אני רוצה להבין, אם יש מוזיאון, הרי כל מוזיאון מקבל ממשרד התרבות תמיכה, אז בגפ"ן הם לא יכולים לבקר במוזיאונים האלה?      

עידית רובין: אני צריכה לבדוק, אני לא מכירה

זוהר זעפרני: אני אסביר

זוהר זעפרני:  אני אתחיל ואני אגיע גם לזה

זוהר זעפרני:  קודם כל המרכז למורשת יהדות בבל נתמך בתקנת מרכזי מורשת עדות, תקנה שהיא אחת התקנות שאני באמת מאוד מאוד אוהב באופן אישי, אני מאוד אוהב את הגופים שנמצאים בתקנה הזאת

זוהר זעפרני:  היום לפי ההסכמים הקואליציוניים האחרונים שנחתמו התקנה הזאת עוברת למשרד המורשת

זוהר זעפרני:  לאורך השנה הזאת אני קיימתי המון פגישות עם המשרד למורשת על הדבר הזה כדי שזה יעבור באמת בצורה אידיאלית

עודד פורר: ועד שזה יעבור למשרד המורשת הממשלה תיפול ואז זה יחזור למשרד התרבות, זה בערך מה שקורה לכל התקנות

זוהר זעפרני: אוף דה רקורד אני מאוד מקווה שהתקנה תחזור אליי כי אני באופן אישי מאוד אוהב אותה

עודד פורר: זה שהתקנה זזה ממשרד למשרד זה פחות –      

זוהר זעפרני: לא, אמרתי באופן אישי, אני מאוד אוהב את התקנה הזאת, לי קשה שהתקנה מוצאת מהידיים שלי, אבל –      

עודד פורר: היא תקבל גם יותר כסף מהמשרד למורשת, אני מניח

זוהר זעפרני: אני עוד לא יודע את זה

זוהר זעפרני:  מה שכן, אנחנו התחלנו לעבוד במשרד בשנים האחרונות לתקן את מבחן התמיכה של מרכזי מורשת עדות כדי שמוסדות כמו המוסד הזה, שמחזיקים תערוכות, שמפעילים ממש מרכז מבקרים, יזכו לניקוד גבוה יותר

עודד פורר: אבל לגבי המניעה של בתי ספר?      

זוהר זעפרני: אני אסביר

זוהר זעפרני:  עקרונית לא אמורה להיות מניעה כל עוד הפעילות שאתם מדווחים עליה, ההדרכות וכו', אתם לא מדווחים על זה כחלק מהפעילות של תקנת המשרד למורשת, אני לא רואה שצריכה להיות בעיה שאתם יכולים להיכנס בגפ"ן, כי מרכזי מורשת, בעצם אתם מדווחים על האירועים שאתם מקיימים פה ולאו דווקא על ההדרכות שאתם עושים פה

יפה מססה: בהחלט לא

יפה מססה:  התמיכה שאנחנו מקבלים או התקנה שאנחנו מקבלים היא בעיקר גם על ההדרכות

יפה מססה:  בזמנו, לפני 15 שנה עד 20 שנה, קיבלנו גם ממשרד התרבות תמיכה

יפה מססה:  זאת אומרת היו לנו שתי תמיכות, אחת ממינהל התרבות ואחת ממשרד החינוך

יפה מססה:  משרד החינוך נתן לנו מ-א' עד ו' ומינהל תרבות מ-ז'

זוהר זעפרני: משרד התרבות לא תומך בפעילות של בני נוער וילדים, רק מ-18 ומעלה

יפה מססה: אז הם שינו את התקנה

זוהר זעפרני: לכן היום אתם יכולים בהחלט להיתמך דרך גפ"ן

עידית רובין: אנחנו נבדוק את זה

עמי אסף: סליחה שאני מתערב, אולי ההצהרה שלו כגורם מוסמך היא מספקת

עמי אסף:  אתה אומר את זה כגורם המוסמך?      

זוהר זעפרני: כן

עודד פורר: הנושא של כפל תמיכות, אם התמיכה ובתקנות התמיכה של משרד התרבות התמיכה ניתנת להדרכות לגילאי 18 ומעלה?     

זוהר זעפרני: כל הפעילות של מעל גיל 18

עודד פורר: כל הפעילות מעל גיל 18, קל וחומר אין פה כפל תמיכות כי אנחנו מדברים על הדרכות לתלמידים

יפה מססה: נכון, בפועל מגיעים תלמידים שחיים ברדיו של גוש דן

עודד פורר: בעניין הזה כן הייתי רוצה לסכם, אפילו תעשו איזה שהיא פגישה משותפת אחר כך, סמנכ"לית הכספים עם הנציג של משרד התרבות, עם משרד החינוך, תפתרו את הבעיה הזאת כי זה חבל

איילת שקד: ממש ממש חבל

משה בן עטר: גם התקנה הכללית של משרד התרבות צריכה להשתנות, כי הסכום שמתקבל למוזיאון הוא באמת קטן מאוד, אנחנו נאבקים להגדיל אותו

משה בן עטר:  המרכז עושה פעילות בקנה מידה רחב, התחזוקה של המקום הזה, מה שמקבלים ממשרד התרבות זה אולי פחות מרבע מהתקציב הכולל השנתי ואם לא מצליחים לעבוד ולעשות תהליך של גיוס משאבים באמצעות פעילות אי אפשר לקיים את המוסד הזה

זוהר זעפרני: בדיוק הייתה לי שיחה, ממש לפני, עם עליזה, גם קצת טיילתי לי פה וראיתי את ההדרכות שמתקיימות כאן, הקשבתי להן, אני הצעתי לה, מה שהמוסד מקבל היום, כמו שאמרתי, אנחנו תכננו לתקן את המבחן ככה שמרכזים, לא רק המרכז הזה, יש עוד רבים שנתמכים בתמיכה, יקבלו יותר

זוהר זעפרני:  זה נעצר כי התקנה עוברת למשרד למורשת

עודד פורר: שתבינו מה המשמעות כשמתחילים להעביר תקנות בין משרד למשרד לכל שינוי כזה

עודד פורר:  עכשיו הוא אומר שהתקנה עוברת למשרד המורשת, זה נשמע פשוט, אבל עד שהיא תעבור למשרד המורשת, עד שמשרד המורשת, מי שיקבל את התקנה יבין בכלל מה קורה שם ומה הם מבחני התמיכה, אחר כך אתה צריך לפרסם את מבחני התמיכה, עוד לפני שאתה מפרסם אותם אתה צריך אישור של משרד המשפטים כדי לראות שהפרסום שלהם הוא טוב, הליך ארוך ארוך ארוך

עודד פורר:  בקצב הדברים שמדינת ישראל עובדת בדרך כלל באמצע נופלת ממשלה מכל סיבה שהיא ואז זה כמו בסולמות וחבלים, אתה – בסדר, אבל זה משהו שצריך לקחת בחשבון

עודד פורר:       הדבר הנכון בעיניי הוא ללכת לפתרונות הפשוטים

עודד פורר:  הדבר הפשוט הראשון הוא בוודאי לגבי תלמידי בית ספר, שבתי ספר יוכלו לרכוש את הביקור כאן

עודד פורר:  הדבר השני הוא באמת הסיפור של 'יד ושם', שהוא סיפור בפני עצמו, אני לא יודע בדיוק באיזה מנגנון של שיתוף פעולה, אבל - - -     

שלומית אבינח: הם התעקשו שלא להגיע לכאן

עודד פורר: יש להם את אותו דבר עם מוזיאון לוחמי הגיטאות בצפון, לא יודע אם למישהו יצא להיות שם פעם

עודד פורר:  בסדר, זה מלחמות היהודים

עליזה דיין חממה: אגב, כדי להגיע גם לפריפריה ולא רק להיות פה של גוש דן, אפרופו ועדת העלייה והקליטה, יש לנו מיזם שנקרא מוזיאון מטייל

עליזה דיין חממה:  אנחנו הגענו איתו לנצרת עילית, לירוחם, לבית שמש

עליזה דיין חממה:  אנחנו לוקחים אוהל מעברה, מקימים אותו בכל מיני מקומות ועושים הפעלות לילדים סביב נושא הקליטה והעלייה וראשית שנות החיים פה בארץ, בלי שום קשר למי שעלה מבבל או מי שעלה מרומניה

עליזה דיין חממה:  לא קשור, אנחנו עושים את ההפעלות האלה

עליזה דיין חממה:       כדי שנצליח להביא לפה תלמידים מהצפון או מהדרום, שאין להם משאבים ואין להם אוטובוסים, הם לא יבואו לפה, אז איך הם ילמדו על הפרהוד? מהפסקה הזו שיש בספר ההיסטוריה? וגם מי שבא לפה, יש לנו תערוכת פרהוד, אתם תראו אותה אחר כך, עשו את התערוכה – לפני כמה שנים עשו את התערוכה?      

יפה מססה: 13-12 שנה

עליזה דיין חממה: צריך לעדכן אותה, צריך לחדש אותה, צריך לעשות אותה שהיא תהיה וירטואלית, צריך להקליט עדויות

עליזה דיין חממה:  אנחנו צריכים משאבים

עידית רובין: אולי צריך לרתום את הרשויות המקומיות כדי שישתפו פעולה עם המרכז

עליזה דיין חממה: את יודעת אנחנו משלמים ארנונה בעצמנו

משה בן עטר: אני הייתי בקשר עם שתי עיריות פה, הפרוצדורה כל כך קשה, עד שהם מחליטים

משה בן עטר:  זה לוקח לפעמים שנה, זה כל כך מסורבל

משה בן עטר:  זה כולה ביקור של תלמידים פה, עשו מזה סיפור

עודד פורר: נשמע את משרד הביטחןו, צה"ל

אברהם מיכאלי: קודם כל אני מתרגש להיות פה

אברהם מיכאלי:  אני גם אמרתי שהפעם האחרונה שהייתי פה הייתי בן חמש

עליזה דיין חממה: איפה אתה גר אגב?      

אברהם מיכאלי: פתח תקווה

עליזה דיין חממה: אז באת מבית הספר

עליזה דיין חממה:  כן, פתח תקווה באים לפה

אברהם מיכאלי: לא, סבא וסבא שלי הביאו אותי לפה, מפה המשכנו לסבתא רבא שגרה בסביבה, זה 20 ומשהו שנה

אברהם מיכאלי:      המוזיאון נמצא במאגד המוזיאונים של חיל החינוך, יחידה שרוצה לרכוש ביקור יכולה לעשות את זה

אברהם מיכאלי:  בשונה ממקומות אחרים כמו 'יד ושם' והר הרצל זה לא מקום מוסדר שחיילים מגיעים מתכנית מסוימת, בשונה מסדרת חינוך, שעוברים ב'יד ושם' ובמנהרות הכותל ובהר הרצל או בכל מוזיאון אחר, בדרך כלל זה יותר באזור ירושלים

אברהם מיכאלי:  מה שכן אפשר ליזום זה באמת בשבוע של הפרהוד לעשות תכנית ייחודית שמביאים לכאן כמה קבוצות

אברהם מיכאלי:  בשבוע של הפרהוד, לא תמיד זה מסתדר ביום להביא את כל - - -     

עליזה דיין חממה: אפשר ביום היציאה והגירוש שמוגדר רשמית על ידי הממשלה ב-30 דצמבר, אפשר לקראת יום העצמאות

שלומית אבינח: אבל איך זה קורה בפועל? אני לא מכירה אתכם, אני ניסיתי, התעקשתי להביא נציג של צה"ל לישיבה כזו, טענו שאין קשר

שלומית אבינח:  ממש התעקשתי, אמרתי שזה חשוב שיהיה כאפשרות, כי כשאני מזמינה כמנהלת ועדה, זה קשור לבנות שעובדות איתי, אין קשר, לא רוצים לבוא

שלומית אבינח:  כלומר אתה הנציג של צה"ל, אבל אני צריכה לפנות - - -     

עליזה דיין חממה: איך באופן מעשי אנחנו יכולים לפנות?      

אברהם מיכאלי: צריך לקבוע פגישה עם נציג חיל החינוך ולראות שיתופי פעולה באופן כללי

עודד פורר: מי היום קצין חינוך ראשי?      

אברהם מיכאלי: אופיר לויוס

עודד פורר: והוא היה פה?      

אברהם מיכאלי: אולי הקודם, צביקה

קריאה: הקודם היה

אברהם מיכאלי: לראות שיתופי פעולה באופן כללי

אברהם מיכאלי:  בסוף הפלטפורמה קיימת, לא צריך פה בירוקרטיה של בואו נכניס אותם

עליזה דיין חממה: לא, אנחנו כבר ברישומים

אברהם מיכאלי: יפה, יחידה צריכה לרצות

אברהם מיכאלי:  כדי שיחידה תרצה צריך לשווק את זה, צריך לראות שיתופי פעולה ולראות איך רותמים יחידות לזה

יפה מססה: זה היה, היינו בפרויקט של פרויקט יום א', לפני 15 או 14 שנה

עודד פורר: את צריכה לעבור עכשיו על היחידות, לראות מי מפקד היחידה שיש לו שורשים

קריאה: אבל זה לא צריך להיות ככה, זה צריך להיות בצורה מסודרת ממלכתית

עודד פורר: הצורה המסודרת היא גם עניין של הרגל

עודד פורר:  בסוף יש יחידה, מישהו החליט שהולכים פעם ב- למקום מסוים זה נהיה מסורת

אברהם מיכאלי: אני יכול לתת דוגמה מיום הסיגד של העדה האתיופית, שזה גם יום שלא ציינו אותו כל כך בצה"ל

אברהם מיכאלי:  בשבוע של הסיגד הענף שלי יזם הצגות שמספרות את הסיפור של הקהילה האתיופית, של כל העלייה לארץ, תקצב את זה, כי בסוף יחידה לא תכניס יד לכיס, אתה צריך לצאת מווקטור מטכ"לי שהחיל מוציא ומתקצב

עודד פורר: איך אפשר לעשות שנניח באמת יקבעו, לא באותו יום, אבל בחודש הפרהוד - - -     

אברהם מיכאלי: לאו דווקא פרהוד, צריך לראות אולי מועדים נוספים, יום העלייה, תחילת מבצע עזרא ונחמיה

עליזה דיין חממה: כן, נכון, יום הגירוש

עודד פורר: יש את יום העלייה, שהוא יום שמצוין על פי חוק

אברהם מיכאלי: כדי שזה לא יהיה רק בשבוע של הפרהוד ביוני, צריך לזהות מועדים פוטנציאליים, שניים-שלושה

עודד פורר: מול מי עושים את זה?      

אברהם מיכאלי: אני לוקח את זה על עצמי

אברהם מיכאלי:  אני פה משרת בתל השומר, זה קרוב

עליזה דיין חממה: אתה לא יוצא מפה עד שאנחנו לא מחליפים פרטים

קריאה: יום הפרהוד נחשב יום לא טוב כי כולם עסוקים בבגרות

ראובן שלום: אדוני יושב ראש הוועדה, חברי עודד פורר, אני משתתף בוועדות כבר 25 שנים מעת לעת וזו ישיבה יותר מרגשת שלי

ראובן שלום:  אמא שלי, פלורה שלום ז"ל עבדה פה כספרנית, כמתורגמנית, מהקמת המרכז

עודד פורר: ראובן שלום הוא מזכ"ל ההסתדרות הציונית העולמית

ראובן שלום: אמא שלי מספר פעמים בשבוע הייתה באה לפה, נוסעת מצפון תל אביב

ראובן שלום:  היא נפטרה לפני שלוש שנים בגיל 100, אז קחו בחשבון שהיא עבדה פה הרבה שנים ועד גיל מאוחר מתוך תחושת שליחות

ראובן שלום:  זה הסיפור

ראובן שלום:       הסיפור השני, אני שומע את הדיון על צה"ל ואני רוצה לספר לכם סיפור שלא יודעים אותו ואיך אפשר לקשור אותו לצבא? יש מישהו שעושה סדר בעולם, שר ההיסטוריה

ראובן שלום:  הפרהוד היה בערב שבועות ב-1941, 40 שנה בדיוק, על השעה, ערב שבועות 1981, חזרו מטוסי חיל האוויר מהפצצת הכור העירקי, בדיוק על השעה נחתו, הפרהוד היה כשהיהודים יצאו מבית הכנסת אחרי ערב שבועות, המטוסים שלנו במבצע תמוז, מבצע אופרה, חזרו ממש בדקות האחרונות לפני כניסת החג

ראובן שלום:       מי שיודע, ברמת שר ההיסטוריה, זו לא הייתה התכנית, התכנית הייתה להפציץ את הכור ב-10 במאי, היו בחירות בצרפת ובגין אמר שהצרפתים שבנו עסוקים בבחירות וכל זה, ואז הייתה איזה תקלה, עודד מכיר אותה, שהיה חשש שהדבר דלף ולא לקחו סיכון ובסוף זה נקבע

ראובן שלום:  מראש היה ברור שזה נעשה ביום ראשון, ששם הצרפתים לא ייפגעו כי הם בחופש, ואז ביום ראשון שזה קרה זה היה יום ראשון ערב שבועות

ראובן שלום:  אז הצבא, ודאי חיל האוויר, צריך לדעת שיש סדר

משה בן עטר: ראובן, זו תשובה ציונית הולמת

ראובן שלום: אני עדכנתי, באותו זמן הייתי קצת מעורב בדברים ודיברתי עם שלמה נקדימון שכתב ספר, הוא כתב שבמהדורה הבאה שלו, אני לא יודע אם יצא או לא, אבל יכול להיות עכשיו, לקראת ציון יום הפרהוד עם אופיר כץ נעלה את זה עוד פעם על הסדר כי אני חושב שזה סמלי מאוד

עליזה דיין חממה: אוקיי, ומה ברמה הפרקטית? אנחנו מתרגשים ויש לך פה שורשים ויש לך פה חלק

עודד פורר: היא שואלת איך ההסתדרות הציונית העולמית מביאה לפה –      

עליזה דיין חממה: כן, בני נוער, תמיכות אחרות

עודד פורר: חניכי 'מסע' או 'תגלית' עוברים פה?      

עליזה דיין חממה: לא, לא עוברים

ראובן שלום: הם גם לא עוברים בהר הרצל

עודד פורר: למה?      

ראובן שלום: צריך דיון אחר

ציונית פתל קופרוסר: אני פחות ברמה הפרקטית, אבל אני אדבר בכמה מילים

ציונית פתל קופרוסר:  קודם כל תודה רבה שבאתם לפה, זה ממש מרגש ואני רואה את זה בשנים האחרונות, שמתחילים לדבר על סיפור הפרהוד, מה שאנחנו נלחמנו, בני הדור השני, כדי שיספרו את הסיפור של ההורים שלנו, את הסיפור של הקהילה

ציונית פתל קופרוסר:  אכן הפרהוד זה קו פרשת המים, אבל זה לא רק סיפור הפרהוד, הסיפור הוא הדבר המרכזי שאנחנו מדברים עליו, אבל בכלל כל הסיפור שלנו לא מסופר

ציונית פתל קופרוסר:       כל הסיפור שלנו, של יהדות עירק, קהילה מפוארת ועשירה, הוא מונצח דרך הספרים שאנחנו כותבים, דרך המחקרים שאז נכתבו ודרך האנשים הזקנים שהם הולכים ומתמעטים כרגע, וזה סיפור של העם היהודי, זה לא סיפור רק של יהדות עירק

ציונית פתל קופרוסר:  וגם סיפור הפרהוד הוא לא אירוע נקודתי של קהילת יהודי עירק, וזה ממש מרגש שוועדת הכנסת מגיעה לפה, שהוועדה לקליטה מגיעה לפה ודנה בנושא הזה

ציונית פתל קופרוסר:       אני מדברת כבת לדור השני, כל הסיפור הזה לא מסופר וזה פוגע בנושא של השייכות שלנו

ציונית פתל קופרוסר:  כדי שאנחנו נרגיש שאנחנו גם חלק מתוך החברה הישראלית ולכן כל הסיפורים האלה צריכים להיות מונחכים בזיכרון הקולקטיבי של החברה הישראלית

ציונית פתל קופרוסר:  לא ייתכן שהסיפור שלנו מודר מתוך הזיכרון הקולקטיבי של החברה פה

ציונית פתל קופרוסר:       אז יש לנו שתי חזיתות שאנחנו פועלים

ציונית פתל קופרוסר:  אנחנו מדברים פה על הסיפור של הארץ ומרכז מורשת מוביל את הנושא הזה, ואני מקווה מאוד שצעד צעד נתחיל להביא לשינויים בדבר הזה, אבל יש לנו עוד חזית, החזית של העולם הערבי

ציונית פתל קופרוסר:  אנחנו קומץ של אנשים שהם דוברים וכותבים ערבית, אנחנו מנהלים באופן פרטי, לא דרך משרדי ההסברה, לא שום דבר, שיח עם העולם הערבי, במיוחד עם העירקים, שממנו עולה שסיפור הפרהוד, אמנם זה כתם עליהם מבחינת החברה שם בעירק, אבל הם מייחסים אותו לסיפורים אחרים בכלל וגם בחזית הזאת אנחנו צריכים להיאבק כי בתפיסה שלהם הפרהוד נוצר כתוצאה מהקמת מדינת ישראל, 48', למרות שזה ב-41', והתנועה הציונית היא זאת שאשמה

ציונית פתל קופרוסר:       זה בא לידי ביטוי גם בסרטים וגם בסדרות בטלוויזיה שמשודרים בתכניות הרמדאן וזה נכנס ומהדהד פנימה, כל הסיפור הזה של מי שאשם בכלל הפרהוד, הפרהוד הוא בכלל סיפור יהודי, היהודים אשמים בסיפור של הפרהוד

ציונית פתל קופרוסר:  לכן זו עוד חזית נוספת שאנחנו צריכים להתמודד איתה וצריך לשים אותה גם על השולחן באיך להתמודד איתה ולספר את הסיפור הנכון

ציונית פתל קופרוסר:  ובכלל, גם הפרהוד, גם יציאת כל יהודי מדינות ערב ממדינות ערב

ציונית פתל קופרוסר:  זה פחות או יותר מבחינת הדברים, ותודה רבה

ציונית פתל קופרוסר:       ואבא שלך, אני חייבת לציין, באופן לא רשמי, לא לפרוטוקול, הוא גם יקיר העדה

ציונית פתל קופרוסר:  הוא שייך למכללת יוסי שדה והרבה אנשים שם עירקים, כמעט כולם רוצים להרגיש בתוך הזהות העירקית

ציונית פתל קופרוסר:  מסור לו דרישת שלום

עודד פורר: יגיע

עודד פורר:  רצית לשאול את עידית משהו?     

איילת שקד: רציתי לחדד נקודה מול משרד החינוך

איילת שקד:  אז קודם כל ד"ר אורנה כץ ובלהה מקסימות, הרפרנטיות של תרבות יהודית ישראל

עידית רובין: של היסטוריה

איילת שקד: לא, אלה שתי המפמ"ריות, ובנוסף תרבות יהודית ישראלית, יש לנו קשר הדוק לאורך כל השנה

איילת שקד:  הקשר הזה שהיה בעבר, היום קצת פחות, קצת יותר רופף עם משרד החינוך, עם המפמ"ריות, אנחנו צריכים לחדש אותו, בתוך זה גם הפרק שלנו בבניית מכון מחקר, אבל אני אגיד לך מה כן יעודד את הקשר הזה, הקשר הזה הביא לכאן הרבה מאוד תלמידים ועדיין מביא לכאן תלמידים, זאת אומרת שאני רואה את המפתח במשרד החינוך

איילת שקד:  האם אפשר לתת גמול למורים על השתלמויות פה? אפילו שנכין סדרה של הרצאות לאורך כל השנה

איילת שקד:  זה משהו שבאמת יכול להיות מפתח

איילת שקד:  הם עשו כאן ימי שיא, זה מורים שהשתתפו כאן בימי עיון על הפרהוד ועל עלייה וקליטה והם באים לכאן לאורך כל השנים, מאז שעשינו את ההשתלמות אני חושבת שעברו כבר שש-שבע שנים

איילת שקד:  זה מאוד יעזור

איילת שקד:       לכולם פה אני אומרת, מבחינת תקציב, שתבינו שתלמידים עכשיו שנמצאים פה, יש פה ארבע כיתות ה', עודד, אתה ציינת שזו מדינה קולטת עלייה, אז מאוד מאוד חשוב לנו הקטע של הנגשת החומר ברמה של ילד

איילת שקד:  אז אם אנחנו רוצים להנגיש ברמה של ילד אנחנו מנפיקים תעודת עולה שכל אחד מכין, אנחנו מכינים חוברת מסמכים, סרוקים, אותנטיים של המוזיאון המטייל

איילת שקד:  אנחנו מכינים להם אין ספור – הנה, בבקשה, לגילאי גן, אנחנו מגילאי גן

איילת שקד:  כל הדברים האלה זה כסף, תלמיד כאן נכנס ב-25 שקלים, הוא מקבל את זה, הוא מקבל הצגה, מפגש עם מאיירת סביב ספר של ילדות במעברה

עליזה דיין חממה: ואני מוסיפה, אנחנו שולחים כל שנה כזה דבר לבתי הספר כדי שיהיה פה ממש מסודר

עליזה דיין חממה:  כל הגורמים לפרהוד, מה קרה בפרהוד, עדויות מהפרהוד, כל זה פעם בשנה נשלח לבתי הספר, למורים

איילת שקד: והצינור זה בלהה וד"ר אורנה כץ

איילת שקד:  אני שולחת, תוך שניות, תודה רבה, הועבר

איילת שקד:  הן פשוט מקסימות

איילת שקד:  כיתות ד' מקבלות את הספר הזה

איילת שקד:  אני סיפרתי למאיר קודם, כל שנה אני עם דפיקות לב לפני שיש לי תורם לספר הזה כי אם לא נופלת לי תכנית שלמה

איילת שקד:  התלמידים לא רוצים לצאת מפה, הם יוצאים מפה והם אומרים: למה כל כך מהר? אחרי שעתיים שהם פה, למה כל כך מהר

איילת שקד:  אז אם רק הייתה לנו עזרה, אפילו בסבסוד של אוטובוסים, זה היה מאוד עוזר

עידית רובין: זה הגפ"ן

עידית רובין:  הגפ"ן הוא המשאב העיקרי, אבל אני רוצה להציע לכם עוד שני נתיבים

עידית רובין:  הדבר הראשון זה לנסות ולהכניס את הספר הזה לפרויקט שנקרא 'שמחת הקריאה'

עידית רובין:  זה פרויקט שהמשרד מממן את הוצאות הספרים ואת השיווק שלהם ומעודד את הקריאה בהם

עידית רובין:  יש ועדה שבוחרת את הספרים, אבל אם תכניסו את הספר ל - - -     

איילת שקד: הוא כבר עבר את הוועדות

עידית רובין: זו אופציה אחת, זה ליסודי

עידית רובין:  אופציה שנייה לעל יסודי, אני יכולה להציע פה לתלמידים את האפשרות לכתוב עבודת גמר בנושאים שהמוזיאון עוסק בהם

עידית רובין:  עבודות גמר זה הנתיב של הלמידה העצמאית, שתלמידים בוחרים והם יכולים לכתוב חמש יחידות בהיסטוריה

עודד פורר: איך הם נכנסים לנתיב הזה?      

עידית רובין: זה אישי

עידית רובין:  אני אעזור לכם איך נכון לעשות את זה

עידית רובין:  יש ממונה על עבודות גמר שהיא עושה הרבה מאוד פעמים ירידים ומזמינה לשם ארגונים ומוסדות חוץ חינוכיים שמזמינים תלמידים לחקור במסגרתם ולכתוב עבודות גמר

עידית רובין:  זו יכולה להיות אופציה מאוד מאוד מעניינת גם

עידית רובין:       צריך למצוא את הנתיבים

עידית רובין:  ביקור במוזיאון, אנחנו רואים בו ערך חינוכי, אבל אנחנו יודעים שהוא דקרת הלכת, אבל כאשר אנחנו בונים איזה שהוא מסלול של קשר מתמשך, גם עם המורים וגם עם התלמידים, רואים שיש לזה ערך גדול יותר בסופו של דבר

משה בן עטר: אני רוצה רק משפט

משה בן עטר:  יש בירושלים את מכון יד בן צבי

עליזה דיין חממה: אנחנו בקשר איתם

משה בן עטר: הוא עוסק הרבה מאוד ביהדות המזרח והוא מתעסק הרבה גם בהשתלמויות מורים ואני חושב שחשוב מאוד להעמיק את שיתוף הפעולה איתם כי הם באמת עושים – הסיפור הזה של השתלמויות מורים הוא בסיס כי תכניות גפ"ן הרבה פעמים זה מגיע למנהלי בתי הספר והם מעדיפים כל מיני תכניות בידור ותיאטרון, לא תמיד הם שמים לב שיש פה מרכז שאפשר לבקר בו וסדרי העדיפויות האלה לצערי התעוותו במערכת החינוך

משה בן עטר:  אני חושב שמערכת החינוך פסקה באמת לחנך כבר לפני הרבה מאוד שנים

עודד פורר: אבל זה דיון אחר

משה בן עטר: היא עושה את זה על קצה המזלג בבתי הספר היסודיים, ובבתי הספר התיכוניים כמעט שזה לא קיים

משה בן עטר:  לכן אני חושב שהסיפור של השתלמויות מורים הוא מאוד מרכזי בתהליך של ההפצה הזאת

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  משרד הקליטה, אני לא יודע כמה את מעורה בנושאים של קליטה בקהילה

רוזנה אלמוג: כן, אני רציתי להוסיף

רוזנה אלמוג:  אני רוזנה אלמוג, אני מנהלת מרחב פתח תקווה והשפלה, אור יהודה הוא חלק מתוך המרחב שלנו

רוזנה אלמוג:  כמשרד הקליטה אנחנו תומכים בעצם בעולים שעלו לישראל עד 15 שנים אחורה, ואין כל כך כבר יהדות עירק עולים שנמצאים בטווח הזה

רוזנה אלמוג:  יחד עם זאת אנחנו כמשרד הקליטה כן תומכים בחדרי הנצחה וחדרי מורשת

רוזנה אלמוג:  מוזיאונים לא, אבל אולי אפשר למצוא פתרון, אבל כן - - -     

עליזה דיין חממה: סליחה, חדר הנצחה במוזיאונים?      

עודד פורר: לא, לא כדאי לך להיכנס לזה בכלל

רוזנה אלמוג: יחד עם זאת כן התייעצתי עם עמיתים שלי למשרד, מה שאפשר לעשות לדעתנו זה במסגרת בתי עולה, למשל יש לנו מרכזי קליטה בפתח תקווה, ברמת גן, במודיעין, מה שהם לוקחים במסגרת התקציבים שאנחנו נותנים להם זה את העולים בשנים הראשונות לעלייה לסיורים להכרת ישראל, מה היה בישראל, בארץ

רוזנה אלמוג:  כאן הם כן יכולים לקחת את העולים לסיור כאן

עליזה דיין חממה: אגב, יש לנו הדרכות בעברית, אנגלית, ערבית ורוסית, ויש לנו גם ספרים ברוסית על הקליטה והעלייה שלנו

עודד פורר: יש לי בקשה למשרד הקליטה

עודד פורר:  אחת, הסיפור של גם אולפנים וגם מרכזי קליטה, לא יודע כמה כיתות אולפן מגיעות לפה, אבל בכיתות אולפן גם יש טיולים

עודד פורר:  כיתות אולפן זה משרד החינוך, האולפנים יושבים במשרד החינוך, אז יכול להיות שדרך הגפ"ן, צריך לבדוק את הסיפור הזה של האולפנים, שאתם תהיו על המפה של האולפנים

עודד פורר:  אבל יש שבוע עלייה, משרד העלייה והקליטה אחראי על שבוע העלייה, זה נכון שהתמיכה ניתנת לעולים עד עשר ו-15 שנה, אבל מה שאתם כן יכולים לעשות זה תמיכה לרשויות המקומיות על פעילויות בשבוע העלייה ולהכניס סל של אתרים שבהם אפשר לבקר

רוזנה אלמוג: אנחנו לא יכולים לחייב את המנהל של בית הקליטה לאן ללכת, אבל אנחנו יכולים לתת להם את הפליירים שלכם, אתם יכולים להעביר להם סיור כאן

עודד פורר: רוזנה, סליחה, את כן יכולה, אני לא יודע אם יש לכם תקנה לשבוע העלייה, סיורים בבתי מורשת, לדעתי אין

רוזנה אלמוג: לא, אין

איילת שקד: אנחנו יכולים לעשות את זה יותר פשוט, אנחנו מגיעים

עודד פורר: הסיפור של המעברה, פה אני פחות נכנס לעניין של הפרהוד, הסיפור של המעברה הוא סיפור של קליטת עלייה לא רק מיהדות עירק, זה מרומניה ועירק ועוד

עודד פורר:  אחת, שווה לכם להזמין את מנכ"ל משרד העלייה והקליטה או את השר לבקר פה

עודד פורר:  אני לא יודע מה מוצאו של המנכ"ל, אבל –      

ליליאן שור: מבבל

ליליאן שור:  כולם בסוף מגלות בבל

עודד פורר: איכשהו בסוף מגיעים לבבל כולנו

עודד פורר:  אני אחפש את השורשים העירקיים שלי, עוד לא מצאתי אותם

עודד פורר:  בכל מקרה בשבוע העלייה אני אישית חושב שהיה נכון, אני גם אדבר על זה עם השר, להקצות תקציב לביקורים באתרי מורשת ולתת רשימה של האתרים המומלצים שעוסקים בעליות לארץ

עודד פורר:  אתם זה אחד מהם, יש עוד מקומות שעוסקים בזה, בין אם זה בית התפוצות, בין אם זה מוזיאונים אחרים

עודד פורר:  זה אני אדבר עם השר, אבל בהחלט מרכזי הקליטה, גם צריך לראות איך מכניסים אותם לזה

רוזנה אלמוג: אני אשמח לדבר עם כל מנהלי הקבוצות אצלנו במרחב וגם אני חושבת שיהיה נהדר להזמין אותם דווקא לכאן לסיור ואז הם יזכרו אתכם ויזמינו את כל הסיורים של כל העולים

עליזה דיין חממה: בשמחה

עודד פורר: יופי

עודד פורר:  אני רוצה לסכם כדי שנספיק גם להסתובב קצת

יוסף לוי: אפשר לומר משהו מהזווית של משרד החוץ?      

עודד פורר: בבקשה, בוודאי

יוסף לוי: שמי יוסי לוי, אני הייתי עד לפני כמה חודשים שגריר בליטא, לפני זה שגריר בסרביה, פעם הבאתי לך אורחים מסרביה

עודד פורר: כן, כשהייתי יושב ראש אגודת הידידות

יוסף לוי: אני עוסק כרגע בתיק, במרכאות, של רכוש יהודי מתקופת השואה, אני שליח של משרד החוץ לרכוש יהודי מתקופת השואה והמנדט הזה כולל גם רכוש בארצות ערב ואירן ואנחנו לא מטפלים בחצי הזה של הרכוש, ארצות ערב ואירן, מסיבות שלא קשורות לדיון היום, פוליטיות ולא רק

יוסף לוי:      אני רוצה לתת שתי זוויות קצרצרות מהזווית של משרד החוץ

יוסף לוי:  המשרד לא הוציא, למיטב ידיעתי, קול קורא לנציגויות שלנו היום לציין את הפרהוד וחבל

יוסף לוי:  כשנכנסתי ביררתי את זה קצת, כי אני לא רוצה להגיד דברים שהם לא נכונים, היה אולי כדאי לשתף את אגף תפוצות שלנו שבדיוק עוסק בדברים הללו ואת אגף התקשורת שלנו, את הדוברות של משרד החוץ, יש לנו פריסה מעולה בנציגויות בעולם וגם מול השגרירויות הזרות כאן

יוסף לוי:  זה יהיה גם רעיון לא רע, אני חושב, להביא לכאן סיורים של שגרירים

עליזה דיין חממה: הבאנו

עליזה דיין חממה:  אז אני אומר, כל נשות השגרירים היו פה ועשינו להם סדנת בישול של מאפים עירקיים ששמנו לכם שם, תטעמו אחר כך, כל השגרירים ונציגי הנציגויות הזרות היו אצלנו פה, היו בערך 100 איש ואנחנו בעצמנו עשינו תערוכה לכבוד יום היציאה והגירוש, על פי בקשת משרד החוץ, בתקופת הקורונה, תערוכה וירטואלית

יוסף לוי: החלום ושברו, היה מעולה

עליזה דיין חממה: היא נשלחה לכל הנציגויות והעלינו בזום נציגים שלנו שהסבירו את התערוכה

עליזה דיין חממה:  בכל נציגות היא הודפסה באותה שפה שהם דוברים והוקמה

עליזה דיין חממה:  שיתופי הפעולה שלנו עם משרד החוץ עד עכשיו היו מאוד טובים

יוסף לוי: והערה שנייה, שאני חושב שהיא יכולה להיות מאוד פרקטית, כשמדובר על תקציבים ועל תיעוד, אני לא רואה כאן נציג של המשרד לשוויון חברתי

יוסף לוי:  הוא הוזמן?     

שלומית אבינח: הוא הוזמן, אבל גם איתם הייתה בעיה

יוסף לוי: הם עוסקים בשני תחומים שהם מאוד רלוונטיים

יוסף לוי:  עדויות, יש עכשיו התחלה של פרויקט לעדויות שאין לי שום ספק שהוא יכול גם לכלול את ניצולי הפרהוד, הם חלק מהסיפור של השואה

יוסף לוי:  יש גם הצעת מחליטים שרצה עכשיו שהיא מדברת גם על תקציבים, גם של ממשלת גרמניה וגם של משרדי ממשלה, משרד החינוך, משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, כולם אומרים כן, ואני חושב שכדאי להיכנס לפרויקט הזה באמצעות המנכ"ל שלהם מאיר בינג

יוסף לוי:  זה שוויון חברתי ולא בהכרח תפוצות

שלומית אבינח: מה שאני הבנתי, ועשיתי בירור, זה שייך לשר וסרלאוף

שלומית אבינח:  המשרד לשוויון חברתי, הגיל השלישי שייך לווסרלאוף, כי תפוצות זה שוויון חברתי, להט"ב וצעירים, שזה אצל שיקלי, ומה שאני הבנתי, זה השר וסרלאוף

שלומית אבינח:  ניסינו להזמין גם דרך לשכת השר, אמרו שהם לא קשורים לזה

יוסף לוי: אני לא מכיר את הלשכה שלו, אבל שוויון חברתי עוסק בפרויקטים של תיעוד וזיכרון

שלומית אבינח: שוויון חברתי חולק

יוסף לוי: אני אברר את זה

קריאה: יש משרד שעוסק ביציאה ויש משרד שעוסק בגירוש, זה שני דברים שונים

יוסף לוי: בין השאר יש משא ומתן עם גרמניה שמתנהל בימים אלו בעקבות משא ומתן משנה שעברה וגם יהודים יוצאי עירק מקבלים פיצויים

עליזה דיין חממה: לא, הם מקבלים מענק שנתי, מאוד נמוך, 300 שקלים מצטברים לחודש ותרופות שנמצאות בסל התרופות הם יכולים לקבל גם, כי לא מכירים בזה שנפגעי הפרהוד זכאים לתגמולים כי כביכול גרמניה לא שלטה בעירק

עליזה דיין חממה:  היא לא שלטה, רק שלוחותיה זרעו הרס ויש לנו מסמכים היום, כפי שאמרתי, שמצאנו עם ממש תיעוד של התנכלויות שקצינים צבאיים שהיו קצינים בצבא והם היו נאצים, עם אנשי משטרה בעירק שהם היו נאצים

עליזה דיין חממה:       היום יש יותר ויותר תיעוד שנמצא בארכיון

עליזה דיין חממה:  לילי חופרת כל הזמן במסמכים הגלויים של הארכיון בוושינגטון והיא כל הזמן מוצאת עוד ועוד מסמכים

עליזה דיין חממה:  היא מצאה מסמך של רופא שהיה רופא נאצי והוא אמר לאחיות בבית החולים: תרעילו את כל אלה שהגיעו מהפרהוד, תרעילו אותם בלילה

ציונית פתל קופרוסר: אבל זה חוק שצריך לשנות אותו בכנסת

עליזה דיין חממה: נכון, ואנחנו עובדים על זה עכשיו

ציונית פתל קופרוסר: השופטים של בית המשפט העליון אמרו שצריך לשנות את החוק

עליזה דיין חממה: אנחנו עכשיו התחלנו לעבוד על השינוי של החוק

עליזה דיין חממה:  חבר הכנסת אלי דלל מאוד עוזר לנו בזה, ואני גם מקווה שחבר הכנסת עודד פורר יעזור לנו בזה

עודד פורר: תודה רבה, הערות חשובות של משרד החוץ

עודד פורר:  אני רוצה לסכם את הדיון הזה ושנצא מפה גם עם משהו פרקטי

עודד פורר:  ראשית להודות על האירוח ועל הנכונות, אני חייב לומר שכל המשרדים, אני חושב שכל מי שהגיע לפה פתאום אומר, אין הרבה דיונים כאלה, בדרך כלל זה אחרת, אומר בוא נראה איך אנחנו מייצרים פה משהו שאפשר לעבוד איתו

שלומית אבינח: אתם רוצים להגיד משהו לפרוטוקול?     

ליליאן שור: אני רוצה להגיד שאני עונה על ההגדרה של הוועדה לעלייה, קליטה ותפוצות

ליליאן שור:  ברחתי מבגדד ב-1971 דרך כורדיסטן, שזה גם קשור לצה"ל, מודיעין, וכמובן נקלטנו בארץ, ותפוצות, אז יש הרבה עירקים בתפוצות גם שחלקם מגיעים כעולים לארץ, כמבקרים, ופיתחנו גם את הנושא הזה, גם מול יוצאי עירק מוסלמים שחיים בגלות שברחו מעירק

ליליאן שור:       אז אנחנו באמת מעודדים את כל הנושא הזה של הקשר וההסברה מול מדינות ערב, מול דוברי הערבית ברשתות החברתיות ובאמת עושים עבודה עצמאית, עצמית, שהיא מאוד חשובה לנו מול כל מיני גורמים כדי לשנות את התדמית של מדינת ישראל וגם לענות על אי הדיוקים והעיוותים שיש הרבה פעמים במחקרים אפילו של חוקרים רשמיים שמעוותים את המציאות, כמו שציונית אמרה, שהפרהוד הוא בעקבות הקמת מדינת ישראל וכו'

ליליאן שור:       זהו, יש עוד הרבה דברים לדבר על הארכיב ועל המסמכים שנמצאים כאן, אבל אולי אחר כך בסיור

עודד פורר: תודה רבה

עודד פורר:  במקרה הייתי בכנס בצרפת לפני כמעט חודש, ישבתי שם בפאנל, ישב איתי אדם בשם מית'אל אל-אלוסי, הוא היה חבר פרלמנט בעירק שברח לכורדיסטן והוא טוען שהעירקים צריכים להיות בקשר עם מדינת ישראל

ציונית פתל קופרוסר: הוא הגיע לארץ, ביקר פה כמה פעמים ובגלל זה שני ילדיו נהרגו בפצצה ששמו לו במכונית

עודד פורר: איש מאוד מיוחד

ציונית פתל קופרוסר: הוא חבר מאוד טוב שלנו

עודד פורר: ישבתי איתו אחר כך ארוכות, עולם מעניין נפתח

עודד פורר:  אז בסופו של דבר כשאנחנו מדברים על עלייה, קליטה ותפוצות זה באמת גם כל הקהילות שנמצאות כאן ואיך אנחנו מחברים אותן ביחד לאותו סיפור שהוא סיפור משותף

עודד פורר:       כשאנחנו מדברים על האנטישמיות וההקבלה שלה הרבה פעמים לאנטי ציוניות, זאת אומרת הרבה פעמים מסתירים את האנטישמיות ואומרים לא, אנחנו לא, זה מאוד מזכיר את הסיפור של הפרהוד, שהם אומרים: אנחנו לא אנטישמים, פשוט אנחנו נגד מדינת ישראל, אנחנו נגד הציונות, לא נגד יהודים, שזה בסוף הסוואה של אנטישמיות

עודד פורר:       גם האירועים של מלחמת העולם השנייה והשואה, שברור לחלוטין שהיה ניסיון לייצא את המהפכה, כמו שהאירנים מנסים לייצא את המהפכה שלהם החוצה, וראינו את זה גם בביקורים שנחשפים ובקשר של אל חוסייני להיטלר וגם בסיפור של הפרהוד ושל מה שקרה בעירק

עודד פורר:       לכן אני חושב שמעבר לציון היום עצמו ננסה לצאת עם כמה דברים אופרטיביים מהדיון הזה שיוכלו לחשוף ולגלות את הסיפור הזה גם לדורות הבאים, שאני חושב שזאת המשימה הכי חשובה שלנו, אנחנו עוסקים בזה לא מעט

עודד פורר:  הרבה מאוד דברים שעוברים עליהם במדינת ישראל כאילו לא קרו, החל מציון יום הניצחון ועד המעמד של הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה בבנות הברית ועבור בסיפור של המעברות שנוגע לכל הקהילות בישראל וגם בסיפורים של קהילות נרדפות כמו הפרהוד וכמו סיפורים אחרים

עודד פורר:       לכן לסיכום אני אפנה ליושב ראש 'יד ושם', דני דיין, ואבקש ממנו לבקר כאן יחד עם המנכ"ל כדי למצוא את הדרך לשיתוף פעולה עם המוזיאון, אני חושב שזה נדרש, בעיקר בהקשר של עדויות

עודד פורר:  ל'יד ושם', מעבר למשימות ההנצחה השוטפות של התצוגות בסוף זה התיעוד, והתיעוד שם נעשה ברמה הגבוהה ביותר ולכן אם כבר אנחנו רוצים לעשות תיעוד שאנחנו יודעים שהוא נשמר הם בהחלט חייבים להיות חלק מזה

עודד פורר:  אנחנו נכין גם פנייה מסודרת ואני גם אדבר איתו באופן אישי

עודד פורר:      אני אפנה בכתב לשר החינוך כדי שיפעל להבאת תלמידים למוזיאון ולהכללת הביקורים כאן בתכנית הגפ"ן וגם הספר 'ילדות במעברה', כחלק מ'שמחת הקריאה' לילדים, וכך זה גם ייתן את המקום של נושא העלייה והקליטה והמעברות

קריאה: ציונית חיברה ספר מצוין שנקרא 'תמונות שעל הקיר', מותר לי להגיד את זה? שעוסק בדיוק בסיפור הזה

עודד פורר: אני אבקש ממשרד העלייה והקליטה להקציב תקציב לרשויות בשבוע העלייה והקליטה על מנת שישלחו עולים למרכזי מורשת שונים, כמו כן לחשוף למרכזי הקליטה ולאולפנים את מרכז המורשת הזה

עודד פורר:       אני אפנה לשר החוץ על מנת שהנציגויות בעולם יציינו את הפרהוד, אני חושב שיש לזה חשיבות מאוד מאוד גדולה בהרבה מאוד מובנים, מעבר למרכז המורשת פה

עודד פורר:  וכמובן צריך לעשות את הבדיקה מול המשרד לשוויון חברתי על הסיפור הזה של העדויות

עודד פורר:  ככל שתצטרכו שאני אפנה לשר שם או משהו, לא יודע, כבר לא ברור מי השר של איזה משרד, אז אני לא – אבל קודם כל צריך להבין מה פונים ומה אנחנו רוצים

עודד פורר:  דבר אחרון גם לשר הביטחון בהתאם פנייה

עודד פורר:       ובלי קשר אני מבקש מכם בנפרד, תקבעו פגישה משולשת שלכם יחד עם משרד התרבות ומשרד החינוך ותסגרו את המעגל הזה כדי שלא תהיה בעיה עם כפל התמיכות שלדעתי אין פה ותוכלו להיות חלק מתכנית הגפ"ן

עודד פורר:       תודה רבה, הישיבה נעולה