ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 136, 2023-07-30 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב, שבוע טוב, היום י"ב באב תשפ"ג

שמחה רוטמן:  אנחנו בעניין הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), התשפ"ג–2023

שמחה רוטמן:  הופץ לקראת הדיון הזה נוסח מעודכן יותר שמשקף את הדיונים הקודמים

אליעזר רונן: איפה זה הופץ?     

שמחה רוטמן: לחברי הוועדה ובאתר הוועדה, כמו תמיד

שמחה רוטמן: אני חושב שאחת הסוגיות המשמעותיות ביותר שעליה שמענו דברים – לא נגיד מי ימין ומי שמאל – גם מכיוון ימין וגם מכיוון שמאל, אפילו גלעד העיר על זה, היא סוגיית נושא הכפיפות

שמחה רוטמן:  כמו שאתם שמים לב, בנוסח החדש הסעיף הזה ירד

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, הנקודות שהועלו פה – לא משנה מאיזה כיוון הן באו – בהחלט גרמו לנו לחשוב שאנחנו צריכים למקד את הסוגיה של כפיפות רק בכל הנוגע לביצוע תפקידים מסוימים

שמחה רוטמן:  ממילא הסעיפים הרלוונטיים לרב שכונה או לרב יישוב, ששם זו התייעצות וכל מה שקשור לתפקידיו במועצה הדתית, קיבלו את המענה

שמחה רוטמן: באיזה סעיף הינו כשעברנו?  

אלעזר שטרן: היינו בסעיף שעכשיו ממוספר כסעיף 8, על ועדת הבחירות

אלעזר שטרן:  שם סיימנו את הדיון שלנו

אלעזר שטרן:  היינו במהלך דיון לגבי ההרכב, ומשם גם עלתה שאלה

גלעד קריב: סעיף (2), לא יחזור בצורה אחרת?     

שמחה רוטמן: אני לא יודע מה זה: "בצורה אחרת"

גלעד קריב: הורדנו את הסעיף - - -     

שמחה רוטמן: אמרתי במפורש: סעיף (2) – החלק הראשון שלו יורד לחלוטין; החלק השני שלו נוסח

שמחה רוטמן:  דיברנו על זה בדיון הקודם, נראה לי שהיית

גלעד קריב: על המילה היוועצות

שמחה רוטמן:  לא, לא, סעיף (ג) זה הסעיף של ההיוועצות בכל הנוגע לרב יישוב עם רב אזורי

שמחה רוטמן:  ורב שכונה, הגדרנו שהכפיפות בסעיף 27 היא בכל הקשור לביצוע תפקידיו במועצה הדתית

שמחה רוטמן:  זאת אומרת שזה ממוקד, הרבה יותר הגיוני

גלעד קריב: זו גם הגדרה מיותרת

שמחה רוטמן: זה לא מדויק, בגלל  ששם - - -     

גלעד קריב: זה לא מוגדר כרב שכונה בתפקיד הזה, יש לו כפל תפקידים

גלעד קריב:  זה לא שבמסגרת תפקידו כרב שכונה הוא - - -     

שמחה רוטמן: בחלק מהדברים שם זה לא מדויק אבל אין לו כפל תפקידים כי הוא לא מקבל על זה שכר נוסף, זו לא עבודה נוספת

שמחה רוטמן:  הרבה פעמים חלק מהגדרת התפקיד שלו היא, לצורך העניין, שהוא יהיה אחראי על ריכוז הטיפול במקוואות בתחום השכונה שלו

שמחה רוטמן:  זה חלק מהגדרת התפקיד שלו כרב שכונה

שמחה רוטמן:  ושם, בנושא הזה, הרעיון הוא שבמה שקשור לעבודה מול המועצה הדתית יש בְּעיר הַכְוָנָה אחת

שמחה רוטמן:  כמובן שהדינמיקה בין רבנים, בין רב עיר לרב שכונה, היא דינמיקה ששווה לדבר עליה

שמחה רוטמן:  אבל זה העניין

שמחה רוטמן:  לגבי סעיף (א) – ירד לגמרי

גלעד קריב: יש נושאים קצת יותר חשובים לדבר בהם, אבל בסדר

שמחה רוטמן: אני בטוח

שמחה רוטמן:  היינו בסעיף 8

שמחה רוטמן:  אדוני היועץ המשפטי, היינו באמצע או שסיימנו?      

אלעזר שטרן: קראנו את כולו, אני הערתי

אלעזר שטרן:  היו כאן דיונים על כל מיני דברים, הדיון האחרון - - -     

גלעד קריב: סעיף ועדת הבחירות?     

שמחה רוטמן: כן

אלעזר שטרן: כן

אלעזר שטרן:  הדיון האחרון היה קשור לנושא של דיין מכהן וההשלכה של זה על הנושא שנגיע אליו בהמשך

שמחה רוטמן: הנושא של התייחסות לעבירות, כשנגיע לסעיף אנחנו נדבר עליו בפרוטרוט

שמחה רוטמן:  וכמו שאמרנו, החזרנו את הנושא של קרוב משפחה, העלנו אותו לרמת החקיקה הראשית אחרי שבנוסח הראשוני הורדנו אותו

שמחה רוטמן:      חברי האסיפה הבוחרת, סעיף (9), נכון?      

אלעזר שטרן: כן

אלעזר שטרן: (ב) 	הרכב האסיפה הבוחרת יהיה כאמור להלן:     

אלעזר שטרן: צריך להיות: ממספר

אלעזר שטרן: (2) 	ראש המועצה הדתית לרבות ממונה או יושב ראש ועדה ממונה, ברשות מקומית שאין בה מועצה דתית – מנהלה הכללי של הרשות;     (3)	מספר נציגי ציבור שימנה השר יעמוד על מחצית מחברי האספה האמורים בסעיפים (1) ו-(2) והם יהיו מתחומי החינוך והפעילות הדתית והחברתית וימונו לאחר התייעצות עם ראש הרשות המקומית;     (4)	רבע מכלל חברי האסיפה הבוחרת יהיו הרבנים הראשיים לישראל וחבריי מועצת הרבנות הראשית שתבחר מועצת הרבנות הראשית מקרב חבריה, ובהתחשב בהרכבה העדתי

אלעזר שטרן:      (ג)	נציגי הציבור ייתנו, ככל האפשר, ייצוג לגופים, למגזרים ולעדות המעוניינים בקיומם של שירותי  דת יהודיים בעיר

אלעזר שטרן:       (ד)	נציגי הציבור יהיו מי שכתובתם, לפי מרשם האוכלוסין, באותה רשות מקומית, ואשר מרכז חייהם בתחום הרשות המקומית כאמור

אלעזר שטרן:       		(ה)	המניין החוקי של האסיפה הבוחרת לא יפחת ממחצית מספר חבריה

אלעזר שטרן: "     

שמחה רוטמן: אני מציע שנקרא במקביל גם את סעיף 10, כי חלק מהדברים שמתכתבים עם ייצוג הנשים קשורים גם לסעיף 10

שמחה רוטמן:   נקרא ביחד עם סעיף 9 את סעיף 10 ונעשה דיון משולב על סעיפים 9 ו-10

אלעזר שטרן: "10

אלעזר שטרן: 	(א)	לפחות שליש מחברי האסיפה הבוחרת יהיו נשים

אלעזר שטרן: צריך להיות: 9(ב)(1)

אלעזר שטרן:      "ימנו השר ומועצת הרשות המקומית נציגות ציבור נוספות במספר שווה כך שלא יפתח שיעור הנשים באסיפה משליש

אלעזר שטרן: "     

שמחה רוטמן: יש לנו פה את המנגנון של חברי האסיפה הבוחרת

שמחה רוטמן:  יש לי שתי הערות פתיחה

שמחה רוטמן:  הערה אחת, כמו שאמרנו בהתחלה, בתחילת הדיונים עלו פה השגות – מהקהל, מחברי כנסת, מציבורים שונים – שהנושא של מועצת הרבנות הראשית, בוודאי בערים קטנות, מייצר עיוות גדול ובעצם גורם לכך שתושבי העיר מהווים פחות ממחצית הגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  כמו שראיתם, זה תוקן כך שמספר הרבנים הראשיים וחברי מועצת הרבנות הראשית לא יעלה על רבע מהגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  כך ממילא התושבים המקומיים מהווים מחצית

שמחה רוטמן:       הערה שנייה, מבחינה כרונולוגית

שמחה רוטמן:  ביקשתי שנוסיף את התיקון של הנציג הנוסף

שמחה רוטמן:  יש פה בעצם שני מנגנונים, אני חושב שלא צריך את שניהם

שמחה רוטמן:  זאת אומרת, אני חושב שברגע שהוספנו את המנגנון של 10(ב) ממילא אפשר לתת למועצת הרשות המקומית לבחור את מי שהם רוצים

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר נטל האיזון פה מוטל על השר

שמחה רוטמן:  ממילא לאחר מכן, אם זה לא מספיק – זה תלוי בכל מועצה ומועצה, בהתאם להרכב שלה – אז יצרנו פה מנגנון של אחד-אחד

שמחה רוטמן:  בעיניי המנגנון משקף נכון יותר את היכולת – בעיר שכבר יגיעו בה לייצוג הנכון, עדיף שנטל הייצוג ייפול על השר שממילא מסתכל על התמונה הכוללת אחרי שכל הנציגים כבר מונו

שמחה רוטמן:  לא צריך את הסעיף: "לא היו לפחות מחצית ממספר חברי המועצה נשים, יהיה נציג הנוסף כאמור –אישה"

שמחה רוטמן:  המנגנון שמופיע בסעיף (ב) אמור לתת מענה במקרה שלא מגיעים לכמות הנדרשת

אלעזר שטרן: להוריד אותו?     

שמחה רוטמן: כן, אותו נוריד

שמחה רוטמן:  אלה שתי הערות הפתיחה שלי

אלעזר שטרן: כמה הערות

שמחה רוטמן: אתן, רק רגע

גלעד קריב: אפשר שאלה?     

שמחה רוטמן: בוודאי, רגע אחד

שמחה רוטמן:  בגדול, יש פה סעיף שאמרנו שנדון עליו: נושא מיקומו של ממונה או לא ממונה

שמחה רוטמן:  אמרנו שבכל מקום שנזכיר בו מועצה דתית – נדון בשאלה הזאת

שמחה רוטמן:  חשוב לשמוע, יש בנושא הזה נקודות בעד ונגד שעלו כבר בדיונים הקודמים

שמחה רוטמן:       סעיף (3) זה בעצם המצב הקיים היום בתקנות

שמחה רוטמן:  מה שהחלפנו זה את הנציגים הנוספים                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                  של מועצה מקומית בהתייעצות עם השר אותם החלפנו במועצת הרבנות הראשית

גלעד קריב: עוד פעם

שמחה רוטמן: אני אומר: בגדול

שמחה רוטמן:  כמו שאמרנו, הסעיף הזה - - -     

גלעד קריב: סעיף קטן (4) מחליף את מה?     

שמחה רוטמן: רגע

שמחה רוטמן:  סעיף (1) הוא פחות או יותר אותו דבר כמו בתקנות הקיימות

שמחה רוטמן:  סעיף (2) – אני פשוט מסביר את ההבדל מול התקנות של מתן כהנא, לפני זה היו תקנות אחרות אבל זה לא ממש משנה, זה רק לרפרנס של עכשיו

שמחה רוטמן:  סעיף (2) מדבר על כך – בתקנות הקיימות זה מנכ"ל, מה זה היה לפני התקנות האחרונות? זה גם היה ראש מועצה דתית?     

גלעד קריב: לא היה

יהודה חשאי: לא היה

שמחה רוטמן: לא היה בכלל

איגי פז: לא היה, נוסף ב-2022

שמחה רוטמן: רק ב-2022 הוסיפו את המנכ"ל

שמחה רוטמן:  בסעיף (2) – במקום המנכ"ל, שלכאורה פחות קשור לנושא, זה ראש המועצה הדתית

שמחה רוטמן:  נציגי הציבור שימנה השר זה אותו מנגנון שהיה בתקנות 2022

שמחה רוטמן:  וסעיף (4) זה הדבר החדש, זה הרבנים הראשיים וחברי מועצת הרבנות הראשית, שלא עוברים את הרבע

שמחה רוטמן:  הם מחליפים את הרבע שהיה בבחירת הנציגים המקומיים בהתייעצות עם השר

גלעד קריב: נציגים מקומיים מאיפה?     

שמחה רוטמן: היו נציגי ציבור

שמחה רוטמן:  בגדול, היו חברי המועצה

גלעד קריב: כן, ונציגי ציבור

שמחה רוטמן: וחצי-חצי נציגי ציבור

שמחה רוטמן:  כשחצי מהם זה נציגי ציבור שהשר ממנה בהתייעצות עם ראש המועצה, וחצי מהם זה נציגי ציבור שהמועצה ממנה בהתייעצות עם השר

גלעד קריב: יש פה חידוש דרמטי

שמחה רוטמן: נכון, אין ספק

שמחה רוטמן:  אנחנו שמים את זה על השולחן

שמחה רוטמן:  אני חושב שבנושא הזה, זה הדבר - - -     

יהודה חשאי: אני רק רוצה לציין שגם לפני התקנות הקודמות, 2007, היו נציגי המועצה הדתית

יהודה חשאי:  כלומר, בהחלט יכול היה להיבחר גם ממונה, מי שרצה להיות שם

יהודה חשאי:  כלומר, לא הייתה מניעה

שמחה רוטמן: לא: לא הייתה מניעה

שמחה רוטמן:  השאלה היא: בתקנות 2007, מי היה גוף הבוחר לפי התקנות?      

יהודה חשאי: נציגי המועצה הדתית, נציגי בתי הכנסת

קריאה: - - -     

שמחה רוטמן: רק רגע

שמחה רוטמן:  תלוי באיזה גרסאות

אלעזר שטרן: התקנות של 2007 עברו כמה גלגולים, זה תלוי באיזה גלגול

אלעזר שטרן:  בחלק מהגלגולים היו שם גם בתי הכנסת, בגלגול האחרון - - -     

שמחה רוטמן: רגע, תספר לנו מעט על ההיסטוריה

אלעזר שטרן: אין לי פה את כל ההיסטוריה

אלעזר שטרן:  תלוי אם פעלה המועצה הדתית או לא

אלעזר שטרן:  לפני 2014, כשפעלה המועצה הדתית זה היה: רבע – מינוי של חברי מועצת הרשות המקומית; רבע – המועצה הדתית; וחצי – בתי הכנסת

שמחה רוטמן: כלומר, לא היו יושבים שם אֶקְס-אוֹפִיצְיוֹ או כל חברי המועצה

אלעזר שטרן: לא

שמחה רוטמן: זה גם חידוש יחסית, מ-2014

קריאה: 2022

אלעזר שטרן: תלוי ביחס למה

שמחה רוטמן: אני כן חושב שכדאי להציג פה

אלעזר שטרן:  אבל תלוי ביחס למה, מה הרפרנס שלך

אלעזר שטרן:  ככל שמדובר על 2022, ב-2022 כלל חברי המועצה המקומית הופיעו

שמחה רוטמן: לא, אני הצגתי את 2022

שמחה רוטמן:  את זה אני יודע, זה נכון

שמחה רוטמן:  אבל מה היה לפני זה? מה היה מ-2014 עד 2022?      

אלעזר שטרן: מ-2014, חצי מהחברים – מונו עלי ידי מועצת הרשות המקומית; רבע – בתי הכנסת; שמינית - -      

שמחה רוטמן: הרבנים

אלעזר שטרן: כן, - - - וכולי; ושמינית – נציגים שמונו בידי השר

שמחה רוטמן: זה מ-2014

אלעזר שטרן: זה הגלגול - -     

שמחה רוטמן: זה הגלגול של 2014

אלעזר שטרן: - - של התיקון של 2014

שמחה רוטמן: ולפני כן זה היה - - -     

איגי פז: הנציגים של הרשות המקומית מ-2007 עד 2014 לא היו חברי מועצת הרשות אֶקְס-אוֹפִיצְיוֹ

איגי פז:  בעצם, מועצת הרשות המקומית בחרה נציגים

שמחה רוטמן: והיו גם נציגים של המועצה הדתית

יהודה חשאי: כן

קריאות: נכון

יהודה חשאי: רבע – ימונה בידי המועצה הדתית

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:   רבע – מועצה דתית; רבע - - -     

קריאה: - - -     

שמחה רוטמן: חצי – בתי הכנסת

שמחה רוטמן:  חצי – בתי הכנסת, כשמי קבע את נציגי בתי הכנסת? השר?     

איגי פז: לא, ועדת הבחירות קבעה את בתי הכנסת, בעיקר הגדולים, לפי שיוך גיאוגרפי וכולי 

איגי פז: וכל בית כנסת בעצמו, כשהוא מאוגד כעמותה, בחר בעצמו את הנציג

שמחה רוטמן: בקיצור, זה בעצמו היה חלק מהדבר

יהודה חשאי: בגלל זה לא היו רבנים 30 שנה

שמחה רוטמן: כולם הבינו שלמרות שזה אולי דבר נכון תיאורטית, פרקטית מאוד מאוד קשה לתפעל את זה

גלעד קריב: האם אי-פעם, בהרכבים השונים על פי התקנות, היה לרבנות הראשית ייצוג של רבע מהחברים?      

קריאה: לא

איגי פז: מעולם לא היה לה ייצוג

קריאה: מעולם

גלעד קריב: אני מבקש להתייחס לזה

שמחה רוטמן: בוודאי, אתה בוודאי תתייחס

שמחה רוטמן:  נראה לי שהיועץ המשפטי יציג את ההערות

אלעזר שטרן: נעבור סעיף-סעיף

אלעזר שטרן:  לגבי סעיף קטן (א)

גלעד קריב: רפורמים

שמחה רוטמן: למדנו משהו ממך

גלעד קריב: אתה לומד ממני את הדברים הלא נכונים, זו הבעיה

אלעזר שטרן: סעיף קטן (א) נראה לי פשוט מיותר, אין בו צורך

אלעזר שטרן:  הוא פשוט שריד מהעבר שמתייחס למספר חברי האסיפה

אלעזר שטרן:  אין פה מספר

גלעד קריב: דרך אגב, זה גם סותר את (3)

קריאה: כן

גלעד קריב: כי אם בהגדרה זה אי-זוגי אז המחצית - - -     

שמחה רוטמן: לא, זה תוקן

שמחה רוטמן:  הנושא של האי-זוגי תוקן

גלעד קריב: לא, אם יהיה – "לפי פסקה זאת זוגי", אבל אחרי זה אתה אומר - - - זה יהיה בהגדרה אי-זוגי

שמחה רוטמן: בהגדרה, סעיף (1) ועוד סעיף (2) זה זוגי

גלעד קריב: ואז בסעיף (3) מספר נציגי הציבור - - -     

שמחה רוטמן: סעיף (1) וסעיף (2) הם בהגדרה זוגיים

גלעד קריב: עוד פעם

שמחה רוטמן: סעיף (1) ועוד סעיף (2) הם בהגדרה זוגיים

גלעד קריב: בגלל סעיף (2)

שמחה רוטמן:  לא, בגלל סעיף (1), בסעיף (1) הוספנו נציג נוסף

גלעד קריב: הבנתי

שמחה רוטמן: סעיף (1) וסעיף (2) הם בהגדרה זוגיים, כדי לא לסבך את הספירה

גלעד קריב: בסדר גמור

שמחה רוטמן: במקום המילים: "מספר חברי", פשוט צריך: "הרכב האסיפה הבוחרת"

שמחה רוטמן:  נכון? זה ניסוח

אלעזר שטרן: לכן לא צריף את סעיף קטן (א), כל סעיף קטן (א) מיותר

שמחה רוטמן: כן

אלעזר שטרן: אפשר למחוק אותו, אין בו צורך

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  "הרכב האסיפה הבוחרת יהיה כאמור להלן:"

אלעזר שטרן: נכון

אלעזר שטרן:       לגבי פסקה (ב)(1) יש שאלה

אלעזר שטרן:  אני מזכיר שכשדיברנו בזמנו – נחזור לזה עוד רגע בפסקה (2) – לגבי המועצה הדתית, הדבר עלה והיו"ר ביקש להזכיר אותו: מה קורה כשיש ועדה קרואה לרשות המקומית? בדומה לשאלה שתכף נתייחס אליה לגבי מועצה דתית, זה עולה גם לגבי רשות מקומית: מה קורה כשיש ועדה קרואה? האם זה אומר שאי-אפשר לבצע? אפשר לבצע? זו שאלה

שמחה רוטמן: נכון, צריך לחשוב על זה

יהודה חשאי: אנחנו סוברים שצריכים לאפשר את זה, כי יישוב שיש לו ועדה קרואה חמש שנים, שש שנים, אין שום סיבה שהוא יהיה בלי שירותי דת

איגי פז: שיְמַנּוּ ממלא מקום

יהודה חשאי: ממלא מקום זה לכשרות ולנישואים, זה לא תחליף לעשייה של רב העיר

אוריאל לין: הוועדה הקרואה הם לא אנשי העיר, איך אתה יכול לבחור רב לעיר שלא על ידי אנשי העיר?     

שמחה רוטמן: רגע, נושא הוועדה הקרואה הוא נושא - - -     

יהודה חשאי: גם ועדה קרואה וגם ועדה ממונה

שמחה רוטמן: לא מדובר כרגע על המועצה הדתית

יהודה חשאי: לא

שמחה רוטמן: אתה אומר לגבי שניהם

יהודה חשאי: למשל צור הדסה, זו ועדה ממונה שבעצם מחליפה, הוחלט על הקמת מועצה עד שיתקיימו שם בחירות

יהודה חשאי:  כמו קרני שומרון

שמחה רוטמן: לא קרני שומרון, שער השומרון

יהודה חשאי: שער השומרון

גלעד קריב: יהודה, אתה רוצה שוועדה ממונה או ועדה קרואה תמנה רב שיהיה עד גיל 80

יהודה חשאי: יש ועדה קרואה כמו בעיר טבריה, ויש ועדה ממונה כמו שער השומרון

שמחה רוטמן: ממונה זה בהקמה

שמחה רוטמן:  ועדה אחת זה בגלל כשל של המערכת הקיימת, והוועדה השנייה זה מלכתחילה ועד שיש בחירות

יהודה חשאי: שם זה יכול לקחת עוד חמש שנים

יהודה חשאי:  למשל, בשער השומרון לא יהיו בחירות עכשיו אלא יהיו בעוד חמש שנים

שמחה רוטמן: אני רוצה להציג את צדדי הספק בנושא הזה

שמחה רוטמן:  זו באמת סוגיה לא פשוטה כי מצד אחד ברור שבמקום שמתחיל, בתחילת דרכו, הוועדה הממונה שלו קובעת לגביו הסדרים שמעצבים את פניו 200 שנה קדימה, לא 50 שנה קדימה ולא 30 שנה קדימה

שמחה רוטמן:  היא קובעת את התכנון, היא קובעת מבני ציבור, היא עושה הרבה מאוד דברים בלתי הפיכים

שמחה רוטמן:  כלומר, השאלה שאריאל ועוד אנשים מעלים פה: ועדה קרואה, הם יקבעו עכשיו מי יהיה הרב? הם קובעים הכול לגבי העיר אבל זו בעיה מובנית

שמחה רוטמן:  זה גם מספר מקרים בודדים, זו לא תופעה נרחבת

שמחה רוטמן:  יש פה צד של: ולא תהא כוהנת כפונדקית, אני אפילו לא דן בשאלה מי הכוהנת ומי הפונדקית בסיפור הזה

שמחה רוטמן:  אבל אתה אומר: הקמת ועדה, הוועדה שניהלה את חריש, הוועדה שניהלה את שער השומרון – יש גם הבדל בין ערים חדשות שמוקמות ולפעמים יש להן ועדה ממונה לצורך ההקמה למשך זמן די ארוך, לבין מקומות שבהם חל איזה שינוי וזה באמת רק עד הבחירות הקרובות

שמחה רוטמן:  שער השומרון, לדעתי זה מום עובר, אוטוטו יש בחירות, יהיו בחירות

שמחה רוטמן:  נכון?      

יהודה חשאי: לא

שמחה רוטמן: לא?     

יהודה חשאי: להערכתנו זה יהיה רק בבחירות הבאות, עוד חמש שנים

שמחה רוטמן: זה תלוי מאוד בשאלה מה פרק הזמן הזה

שמחה רוטמן:  מצד אחד אתה אומר: אם אני כמשרד פנים, כממשלה, כמדינה מיניתי עכשיו גוף שיושב שם חמש-שש שנים ובשנים האלו יעשה מהפכות גדולות ויבנה את היישוב מלכתחילה וייצר שם הרבה מאוד דברים שהם - - - אז אני לא רואה הבדל בין זה לבין רב

גלעד קריב: לא, יש הבדל אחד, מהותי

גלעד קריב:  בנוגע לרב יש פתרון אחר, יותר מידתי, שהוא רב ממלא מקום

גלעד קריב:  כשבונים מוסד ציבור אתה לא יכול

גלעד קריב:  כשצריך בית ספר, אי-אפשר אחרי כמה שנים להזיז אותו למקום אחר

גלעד קריב:  אבל מינויים של אדם שהמשרה שלו יכולה להיות למשך עשרות שנים, לא ראוי ש - - -      

יהודה חשאי: גם מהנדס עיר אתה בוחר לעשרות שנים, וגם את כל מנהלים כל הגופים

גלעד קריב: סליחה, לא, מהנדס עיר אתה לא בוחר, ממש לא

יהודה חשאי: אבל שם הרב זה רק לשני נושאים מסוימים

יהודה חשאי:  הוא לא נכנס לניהול העיר, הוא לא נותן את השירות בעיר, הוא לא נותן כלום

גלעד קריב: אין בעיה, תמנו

גלעד קריב:  אי-אפשר להחזיק במקל בשני קצותיו: לומר רבני עיר זה נבחרי ציבור, אבל בסדר שגוף שלא מייצג את הציבור ימנה אותם ל-60 שנה

גלעד קריב:  זה לא עובד ביחד, תפסיקו עם הצביעות הזאת

גלעד קריב:  תקבעו רב ממלא מקום

שמחה רוטמן: רגע גלעד, גם להגיד 60 שנה זו קצת דמגוגיה

גלעד קריב: 40 שנה, 20 שנה

גלעד קריב:  20 שנה? הוא לא נבחר ציבור, הוא ממונה

שמחה רוטמן: זו בהחלט נקודה ששווה לחשוב עליה: מה עושים במקום הזה? יכול להיות ששווה לחשוב על פתרון

שמחה רוטמן:  אתה אומר: כשאתה ממונה לדבר כזה בעיר כזאת, אתה ממונה לתקופה

שמחה רוטמן:  מצד אחד, אנחנו לא יכולים לתפור מראש כמה זמן תהיה הוועדה הממונה

שמחה רוטמן:  מצד שני, אף בן אדם לא יבוא

שמחה רוטמן:  אנחנו רוצים שיבוא בן אדם טוב שגם ירצו להשאיר אותו אחר כך

שמחה רוטמן:       יכול להיות שאנחנו יכולים להגיד כשזו ועדה ממונה או בכלל כשאנחנו בסיטואציה כזו: הרב לא ממונה בדרך הזאת, לא על ידי הגוף הבוחר הזה

שמחה רוטמן:  כשזו ועדה ממונה, הוועדה הממונה יכולה, לצורך העניין, למנות אותו רק בהסכמה עם שר הדתות

שמחה רוטמן:  והתפקיד שלו הוא לא כמו רב, שהוא נבחר ציבור לכל דבר ועניין

שמחה רוטמן:  ואם אחר כך – אחרי שיוקם הדבר הקבוע – יהיה בכי רע, אז מן הסתם יהיה לו יתרון בתהליך הבחירה כי הוא מכיר את העיר

שמחה רוטמן:  הוא יוכל להתמודד, זה לא ימנע ממנו להתמודד

שמחה רוטמן:  אבל התקופה הזאת שבה יש ועדה ממונה - - -      

יהודה חשאי: אם אני מבין נכון את מה שאתה אומר כרגע, ניתן כהונה קצובה למינוי ממלא מקום רב

יהודה חשאי:  אבל ממלא מקום שיוכל לקבל - - -     

שמחה רוטמן: שהוא יושב כרב לכל דבר ועניין

יהודה חשאי: שיושב כרב לכל דבר ועניין

שמחה רוטמן: שיושב כרב לכל דבר ועניין

שמחה רוטמן:  זה לא תהליך בחירה, גוף בוחר

שמחה רוטמן:  מצחיק להגיד גוף בוחר שמייצג את העיר ולא מייצג את העיר, זה מייצר סיטואציה מצחיקה

שמחה רוטמן:  בעיר שיש בה ועדה ממונה, המינוי יהיה של השר לשירותי דת בהסכמת הוועדה הממונה

שמחה רוטמן:  בלי כל זה

שמחה רוטמן:  אבל המינוי שלו יהיה עד הפסקת הכהונה של הוועדה הממונה

שמחה רוטמן:  כשכהונת הוועדה הממונה תיפסק יתחיל תהליך בחירות והוא יוכל להתמודד, זה לא ימנע ממנו

יהודה חשאי: מבחינת תהליך בחירת רב עיר

שמחה רוטמן: תתחיל להתניע תהליך בחירת רב עיר כשיש ועדה נבחרת, גוף נבחר וכולי

שמחה רוטמן:  תחשוב על הדבר הזה

יהודה חשאי: אני רוצה להתייעץ עם השר בנושא הזה ולומר את דעתו בנושא

שמחה רוטמן: בסדר גמור

גלעד קריב: זו הצעת חוק פרטית, בטח רצית לומר שתתייעץ עם חברי הכנסת

יהודה חשאי: אמרתי: אם אני רוצה להביע את הסכמת המשרד

שמחה רוטמן: אני חבר הכנסת המציע –  אני מציע

גלעד קריב: אתה אחד מהם, השני –     

שמחה רוטמן: הוא בודק עם השר ואנחנו מתאמים

יהודה חשאי: עמדת המשרד בנושא חשובה ולכן, אני רוצה להתייעץ עם השר

גלעד קריב: יש - - - מה החלוקה ביניכם? מי שמאי – אני יודע

יהודה חשאי: אני רוצה להתייעץ עם השר, להביע את עמדת המשרד בנושא הזה

שמחה רוטמן: בסדר גמור, הוא סתם מקניט אותך ביום ראשון בבוקר

גלעד קריב: חס וחלילה מקניט אותך

יהודה חשאי: לא, הוא בכלל בא עדין היום, אתה ראית

גלעד קריב: שמעתי שיש לכם עוד 165 מיליון שקלים לתלמידי ישיבות

יהודה חשאי: בלי עין הרע

גלעד קריב: אני מתחנף אליך

שמחה רוטמן: גלעד, גלעד, הבעיה הגדולה היא שאתה אינך יודע שובעה

גלעד קריב: זה במקום הצהרת פתיחה, אני פורש את הצהרת הפתיחה

שמחה רוטמן: אינך יודע שובעה

גלעד קריב: זה נכון, אני פורש את הצהרת הפתיחה

שמחה רוטמן: כמעט כל הערה שלך פה מקבלים ברצינות

שמחה רוטמן:  מוחקים פה סעיפים, עושים מה שאתה רוצה ואתה מתלונן

שמחה רוטמן:  בבקשה, עמיחי

עמיחי פילבר: אני עמיחי פילבר, אני רוצה להציע מנגנון יעיל יותר

עמיחי פילבר:  הבחירות יהיו מלכתחילה בחירות כמו שצריך, עם הוועדה הממונה

עמיחי פילבר:  וכשתבחר ועדה נבחרת על ידי הציבור, היא תוכל לאשר את זה

עמיחי פילבר:  אם היא תאשר את זה, היא תחסוך את כל הבלגן אחרי זה

עמיחי פילבר:  זאת אומרת, אם חברי הרשות המקומית - - -     

שמחה רוטמן: בקיצור, תבדקו מה נראה לכם מתאים

שמחה רוטמן:  אני דווקא חושב שזה פחות מתאים, כי אנחנו מייצרים פה כל מיני מינויים והתייעצויות וכולי

שמחה רוטמן:  כשבסופו של דבר זו ועדה ממונה, כל המנגנון הזה נראה מצחיק

גלעד קריב: הוועדה הקרואה ממנה מנכ"ל לעיר החדשה, שראש העיר החדש שנבחר בבחירות דמוקרטיות, יורש

שמחה רוטמן: בכל מקרה יש הרבה מאוד בעלי תפקידים שנשארים

שמחה רוטמן:  אני רק אומר שפה, במקרה הזה, אני חושב שבוועדה ממונה זה קו ששווה - - -     

אליעזר רונן: סליחה שאני מתערב, צריך לחשוב על הנקודה השנייה שאמר קודם המנכ"ל, רב ממונה הוא לא רב

שמחה רוטמן: זה נכון

גלעד קריב: צריך להגדיר אותו כרב עיר עם כל סמכויותיו

גלעד קריב:  כשמוקמת הרשות המקומית עושים בחירות ושיתמודד

שמחה רוטמן: את זה קיבלנו

שמחה רוטמן:  אני חושב שהמשרד יגיד האם המנגנון עובד עבורו

שמחה רוטמן:  זה גם קשור לאמירה על מעמדו כנבחר ציבור, כרגע זה לא קשור ל: האם אנחנו כותבים את המילים האלו בחוק או לא כותבים את המילים האלו בחוק

שמחה רוטמן:  אבל זה באמת יהיה משונה מאוד להגיד על וועדה ממונה, כשכולם כפופים בסופו של דבר, שהם יושבים בוועדה ובאמת משקפים את המגוון הקהילתי שחי בעיר

שמחה רוטמן:  אגב – אני אומר את זה בלי שום קשר – בעיר בשלבי בנייה, כמה קילומטרז' כבר יש גם לנציגים המקומיים שאתה בוחר בוועדה הממונה, כשאתה בוחר אותם, כדי להגיד: הם פעילים, הם לא פעילים

שמחה רוטמן:  יהודה, יהיה לך גם קשה מאוד לבחור את הנציגים, להגיד מי פעיל

שמחה רוטמן:  הרי העיר הוקמה עכשיו, מי פעיל בשירותי הדת בעיר שקיימת שנה?      

יהודה חשאי: המנגנון שציינת: השר ביחד עם הממונה יהיה עם הוועדה הממונה, אני חושב שזה רעיון אבל אנחנו צריכים לבדוק את ההיתכנות של זה

שמחה רוטמן: תחשבו על זה ותעדכנו

שמחה רוטמן:  בסדר גמור, מצוין

שמחה רוטמן:  נושא נוסף

אלעזר שטרן: נושא נוסף

אלעזר שטרן:  בפסקה (2), נושא שדיברנו עליו כבר בסעיף - - -     

שמחה רוטמן: האם כאשר יש לנו ראש מועצה דתית ממונה או ועדה - - -     

אלעזר שטרן: האם מתאים שממונה או יושב ראש ועדה ממונה, יהיה – בהתאם להצעה של איגי לבחון כל מקום ומקום – האם התפקיד של המועצה הדתית מתאים פה כייצוג? זאת אומרת, האם הם יושבים פה, האם ראש המועצה הדתית יושב פה בתפקיד של ייצוג או בתפקיד של ניהול? ופה השאלה האם - - -     

יהודה חשאי: לא הבנתי

שמחה רוטמן: אני אחדד את הנקודה פה, זה דבר שאנחנו צריכים להגדיר עבור עצמנו

שמחה רוטמן:  כלל חברי המועצה המקומית, אנחנו יודעים למה הם שם

שמחה רוטמן:  זה משהו יחסית חדש, מ-2022, אבל מה שנקרא: רעיון טוב, למה לא? במקום שהם ימנו נציגים, הם יושבים שם בעצמם

שמחה רוטמן:  ראש המועצה הדתית: אנחנו יכולים להגיד שאנחנו מושיבים אותו בגוף הבוחר כי הוא נבחר ציבור; ואנחנו יכולים להגיד שאנחנו משיבים אותו בגוף הבוחר כי הוא מכיר את חיי הדת של העיר, הוא הרפרנס שאיתו הרב צריך לעבוד והוא יֶדַע יותר טוב מכולם – או מהרבה מאוד אנשים – איזה רב יתאים לעיר הזאת

שמחה רוטמן:  ממילא השאלה היא: מה הסיבה? מהן הסיבות? אפשר להגיד שהתשובה היא שתיהן ויש רפרנס

שמחה רוטמן:  אבל השאלה א' או ב', משליכה על השאלה: האם כאשר מדובר בממונה מתאים שהוא יֵשֵׁב שם?      שאלה שנייה

שמחה רוטמן:  האם מתאים שהוא יֵשֵׁב שם כנציג העיר או מתאים שהוא יֵשֵׁב שם כנציג השר? על איזו מכסה הוא מגיע? כלומר, אלו שתי שאלות

שמחה רוטמן:  אנחנו יכולים להגיד שהוא יהיה בכל מקרה אבל אם השר חושב שמתאים שהוא יהיה – שימנה אותו על מכסת הנציגים שלו ולא על מכסת המקומיים

שמחה רוטמן:  אומר בנושא הזה את עמדתי: אני חושב שכשם שבתקנות של מתן היה המנכ"ל, הוא גם דמות כזאת באמצע

שמחה רוטמן:  נכון שהוא משרת אמון של ראש העיר וכביכול הוא שיקוף של עוד נבחר ציבור אחד, אבל הוא למעשה יושב שם על תקן הידע המקצועי, על תקן ההיכרות עם העיר, הוא לא נבחר ציבור

שמחה רוטמן:  ולכן, אני חושב שברגע שאמרנו לא מנכ"ל, ובהיעדר מועצה דתית – המנכ"ל, כלומר, החלופה פה זה ראש המועצה הדתית

שמחה רוטמן:      כמו שבנושא של מנכ"ל עירייה אני לא דן ב: בשאלה האם הוא תושב העיר או לא תושב העיר; כמה הוא מסתובב בשכונות או לא מסתובב בשכונות; האם הוא מונה על ידי ראש העיר הזה או שהוא ירושה? הוא המנכ"ל הקודם ונשאר שם לחלוטין כאיש מקצוע ולא מינוי פוליטי; האם הוא התמודד בעצמו בבחירות ומונה למנכ"ל

שמחה רוטמן:  אני לא דן בזה, אני אומר: הוא מנכ"ל, הוא איש מקצוע, בגלל זה הוא יושב שם כחלק מהגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  אני חושב שאפשר להגיד אותו דבר גם על ממונה

שמחה רוטמן:  מה גם שברגע שאני סופר אותו כנציג שר, הרבה מאוד פעמים אני יכול לייצר סיטואציה שהוא לא תושב העיר והוא לא יכול להיות נציג שר

שמחה רוטמן:  יש פה אלמנטים

שמחה רוטמן:       אני חושב שבהינתן מנגנוני האיזון הנוספים שעשינו: שמועצת הרבנות הראשית היא רק רבע; שכשאין שליש ממנים עוד ועוד נציגים, שהם נציגים אחד ואחד, שבכל מקרה מגבירים את כוחה של מועצת העיר

שמחה רוטמן:  בהרבה מאוד ערים זה מה שיהיה

שמחה רוטמן:  העוד אחד הזה, האם זה 50% בדיוק? נניח שזה לא 50% אלא 49% פלוס - - - מועצה, אני לא חושב שעל זה יקום וייפול דבר

שמחה רוטמן:  אני כן חושב שהידע המקצועי שלו הוא חשוב

שמחה רוטמן:  אבל נשמע, כי אני חשבתי שהמקבילה שלו היא המנכ"ל ולא - - -       גלעד, אתה רוצה להתייחס לזה?     

גלעד קריב: כן

גלעד קריב:  זה בסדר שאנחנו מדברים על הוועדות הקרואות וכולי, אבל הדבר המשמעותי ביותר בסעיף הזה הוא שיבוש מוחלט של הייצוג של הציבור המקומי

גלעד קריב:  הדבר הגדול שיש כאן זו הפחתה ברבע

שמחה רוטמן: לזה נגיע עוד מעט

שמחה רוטמן:  אנחנו כרגע מדברים ספציפית על השאלה של ראש המועצה הדתית, והאם יש הבדל אם הוא ממונה או לא ממונה

גלעד קריב: הבנתי שפתחנו דיון על כל הסעיף, בסדר

שמחה רוטמן: אפשר, אבל פשוט - - -     

גלעד קריב: לא, אני אלך איתך

גלעד קריב:  אני גם מבקש לומר משהו על הסעיף הקודם

מתן כהנא: מצד האמת - - -     

שמחה רוטמן: אני מסכים

מתן כהנא: הפרקטיקה מראה שגם כשיש ממונה בדרך כלל הוא על דעת השר

יהודה חשאי: נכון

מתן כהנא: גם כשיש - - -     

שמחה רוטמן: גם כשיש נבחר

מתן כהנא: גם כשיש נבחר

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  בכל מקרה הממשק שלו הוא כל הזמן עם השר, גם אם הוא נבחר הממשק שלו כל הזמן עם השר, תקציבים והכול

שמחה רוטמן:  לכן, אני אומר שזה באמת הבדל - - - בהקשר הזה, אין חכם כבעל ניסיון

איגי פז: אזכיר גם שאת המנכ"ל הוספנו

איגי פז:  בעצם זה היה סוג של אילוץ כי בהתחלה המנכ"ל לא היה בנוסח של התקנות, אם אתה זוכר, והגענו למצב שהמשרד אמר לנו שהמספר של חברי המועצה הוא אי-זוגי, ובגלל שהמספר של נציגי הציבור צריך להיות זהה למספר - - -     

שמחה רוטמן: לא בכל המקומות המספר הוא אי-זוגי, כי זה נציגים יהודים

שמחה רוטמן:  אתה לא יודע - -       

איגי פז: אז זה לא היה, בנוסח של תקנות 2022 היה כתוב: חברי מועצת הרשות המקומית

שמחה רוטמן: ותמיד? בכל מקום חברי מועצת הרשות המקומית זה אי-זוגי?     

איגי פז: אז חששנו מהמצב שבו ניכנס לשברי אחוזים ורצינו מספר זוגי, כדי להשוות את זה

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אבל אני חושב, מה שנקרא: מתוך שלא לשמה בא לשמה

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה רעיון טוב שהוא יושב שם, ראש המועצה הדתית או המנכ"ל, כשאין מועצה דתית – המנכ"ל

יהודה חשאי: יש מקום אחד שהוא לא זוגי 

שמחה רוטמן: כן?     

יהודה חשאי: ירושלים

שמחה רוטמן: עיר שחוברה לה יחדיו

יהודה חשאי: אין לו מנדט בעירייה

יהודה חשאי:  הוא לא נבחר, הוא נכנס אוטומטית

מתן כהנא: המנכ"ל?     

שמחה רוטמן: לא, ראש העיר

יהודה חשאי: זה המקום היחידי

גילה פינקלשטיין: לא, יש הרבה מאוד רשויות ערביות, יש 57 רשויות כאלה

משה סולומון: זה לא מספר חברי - - - נכון, זה לא המקום היחידי שבו זה קורה אבל זה לא מה שנקבע על ידי השר

משה סולומון:  מספר חברי המועצה שנקבעים על ידי השר הם תמיד אי-זוגיים

שמחה רוטמן: אבל לפעמים יש מועצות זוגיות

משה סולומון: יש מקרים שבהם נכנס ראש הרשות מכיוון שהרשימה שלו לא נכנסה, הוא נכנס בנוסף

משה סולומון:  ירושלים זו דוגמה

שמחה רוטמן: לנושא הזה?     

תני פרנק: כן

שמחה רוטמן: בבקשה

תני פרנק: אני תני פרנק, מהמרכז ליהדות ומדינה, מכון הרטמן

תני פרנק:  רק לגבי הנושא הזה

תני פרנק:  אנחנו חושבים שהמנכ"ל – כמו שציינת, בדומה לראש מועצה דתית שהוא ממונה או יו"ר ועדה ממונה – הוא תפקיד שהוא לא תפקיד נבחר

תני פרנק:  בעיניי, את הסעיף הזה צריך למחוק לחלוטין

תני פרנק:  כגוף בוחר, אנחנו רוצים גוף בוחר שמייצג את התושבים כמה שיותר או לחילופין – לצורך העניין, לפי שיקול דעתכם – את הממשלה, למרות שבעינינו זה מיותר לחלוטין

תני פרנק:  אבל אם אתה רוצה, אם כבר קבעתם רבע וקבעתם חצי, אני מציע שלפחות את ה-50% נשמור כחברי מועצת הרשות המקומית

תני פרנק:  אני מזכיר שגם ראש מועצה דתית נבחר, הוא לא נבחר

תני פרנק:  הוא פְּרוֹקְסִי של פְּרוֹקְסִי, הוא נבחר מתוך הרכב של המועצה הדתית, צריך להגיע להסכמות, תחת מינוי של השר

שמחה רוטמן:  אבל הוא בכל זאת רפרנס משמעותי מאוד לעבודת הרב

תני פרנק: אני יודע, אנחנו מדברים על גוף בוחר

תני פרנק:  אם אנחנו מתייחסים לרב כנבחר ציבור, ובעינינו צריך להתייחס לרב כנבחר ציבור, הרפרנס הוא לגבי עניינים ספציפיים מאוד שאולי הוא מכיר או לא

תני פרנק:  בוודאי ככל שהוא ממונה מלמעלה

שמחה רוטמן: עוד מישהו בנושא זה?     

משה סולומון: אני מירה סלומון, מרכז השלטון המקומי

משה סולומון:  אנחנו סבורים, בדומה ליושב-ראש הוועדה, שהשאלה האם מדובר בראש המועצה או יושב-ראש הועדה הממונה היא לאו שאלה

משה סולומון:  וזאת מדוע? מאחר שממילא ההרכב של המועצה הדתית חייב להיות בהסכמה, ההרכב כולו לרבות ראש המועצה הדתית

שמחה רוטמן: כן, נכון

משה סולומון: הוא חייב להיות בהסכמה של השר

משה סולומון:  אחרת, אם המועמדים לא מוסכמים על השר – אין הרכב של מועצה דתית, יש ועדה ממונה

משה סולומון:  ולכן, מבחינתנו מדובר הפוך, במשרת אמון של השר

משה סולומון:  אנחנו אדישים לשאלה האם זה ראש המועצה הדתית או הממונה, יושב-ראש ועדה ממונה

משה סולומון:  אנחנו חושבים שזה לא צריך להיות על המכסה של השלטון המקומי

משה סולומון:  אנחנו חושבים שהאמירה של יושב-ראש הוועדה: 49% או 50%, משרתת גם את הצד שלנו

משה סולומון:  אם ליושב-ראש הוועדה זה לא משמעותי כל כך אם יהיו 49% או 50%, אנחנו סבורים שלפחות 50% פחות צריכים להיות לשלטון המקומי

משה סולומון:  מדובר פה ברב מקומי, ברב של העיר

שמחה רוטמן: אני חושב ש-75% צריכים להיות מקומיים

משה סולומון:  אנחנו מסכימים על הנקודה הזאת, לא תמצא איתנו פלוגתה על הנקודה הזו

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: הם מקומיים, נציגי השר הם מקומיים

משה סולומון: לא תמצא איתנו פלוגתה על השאלה הזאת, 75% בוודאי

שמחה רוטמן: אני חושב

גלעד קריב: מקומי זה אני, על דעת המקום

שמחה רוטמן: על דעת המקום

גלעד קריב: זה בדיוק העניין, שזה בלי על הקהל, זה רק על דעת המקום

משה סולומון: יש עוד הערה לפסקה (1) אבל אני לא יודעת אם היועץ המשפטי לוועדה - - -     

שמחה רוטמן: תגידי

שמחה רוטמן:  את (1) כבר עברנו, תגידי

משה סולומון: אני פשוט לא ידעתי האם עוברים על ההערות

משה סולומון:  בהתייחס לפסקה (1), השאלה של הרשומים כיהודים במרשם האוכלוסין היא שאלה שאנחנו חושבים שהיא קצת מורכבת

משה סולומון:  יש כל מיני שאלות בקשר לרישום כיהודים, כיום גם במרשם האוכלוסין כבר אין את זה על גבי תעודת הזהות

משה סולומון:  איך אנחנו יודעים: מי אמור להיות רשאי להצביע? מי לא אמור להיות רשאי להצביע?     

שמחה רוטמן: זה התפקיד של ועדת הבחירות

משה סולומון: מה המשמעות של אנשים שאינם רשומים כיהודים אבל הם חלק מהעם היהודי על ידי קרוב משפחה יהודי אחר ושיש חשיבות לאמירה שלהם גם ביחס לרב עיר

משה סולומון:  אנחנו מזכירים, רב העיר צריך להיות נאמן ואיש אמון של כל הציבור ברשות המקומית

משה סולומון:  ברור שמי שרשום כמוסלמי - - -     

שמחה רוטמן: למה? רב יכול להיות רלוונטי גם למוסלמים ברשות המקומית, ועדיין הגיוני שנגיד שמוסלמים לא יבחרו אותו

שמחה רוטמן:  זה הגיוני

משה סולומון: לדעתנו, ברור שחברי מועצה מוסלמים לא צריכים לבחור

משה סולומון:  אבל כאשר מדובר באנשים שהגיעו לכאן מכוח חוק השבות ולא ברור אם הם רשומים במרשם האוכלוסין - - -     

גלעד קריב: זאת עמדת המרכז לשלטון מקומי?      

משה סולומון: שחבר מועצה מוסלמי לא צריך להיות?     

גלעד קריב: לא, לא, זה ברור

גלעד קריב:  אף אחד לא - - - אני לא בטוח שחבר המועצה המוסלמי בעצמו מתעניין

גלעד קריב:  אבל מה זאת אומרת? איך את מציעה לבדוק את יהדותו של אדם? אלא - - -     

שמחה רוטמן: לא, היא אומרת הפוך

שמחה רוטמן:  גלעד, היא אומרת הפוך

משה סולומון: אנחנו מעוררים שאלה בנקודה

משה סולומון:  נקודה אחת מדברת - - -     

שמחה רוטמן: היא אומרת שגם אדם לא רשום כיהודי, יכול להיות שהוא צריך להיות שם

משה סולומון: אולי יש לו משמעות

גלעד קריב: הבנתי

שמחה רוטמן: כי יכול להיות שהוא כוכבית

משה סולומון: הסוגיה של רישום כיהודי במרשם האוכלוסין היא סוגיה מורכבת

מתן כהנא: יכול להיות שהוא עבר גיור רפורמי

גלעד קריב: אתה כבר אמור לדעת שאם הוא עבר גיור רפורמי, הוא רשום כיהודי במרשם ואנחנו נשמח מאוד להשתתף בבחירת רבני העיר

שמחה רוטמן: נוסיף: ובלבד שלא עבר גיור רפורמי

שמחה רוטמן:  גלעד, טוב שהזכרת לנו

גלעד קריב: תרשום, תנסה

שמחה רוטמן: אין בעיה

גלעד קריב: אני ממליץ שתנסה להוסיף את הסעיף, אחרי שמחקת לי שניים

שמחה רוטמן: אין בעיה, תציע הסתייגות

שמחה רוטמן:  אנחנו נקבל את כל ההסתייגויות החשובות שלך, כמו ה-27,000

משה סולומון: זהו

שמחה רוטמן: טוב, תודה

גלעד קריב: צריך להבהיר: ובלבד שהוא לא רשום במרשם האוכלוסין כבן עדה דתית אחרת

משה סולומון: דת אחרת, אולי זה - - -     

שמחה רוטמן: לא, אבל אני אומר: זה דבר שהוא - - -     

מתן כהנא: אני לא זוכר שהוצאנו מישהו לא יהודי מה - - -     

גלעד קריב: אם הוא חסר סיווג דתי?     

שמחה רוטמן: אני לא זוכר מה היה בתקנות של 2022

תני פרנק: אצלך זה לא היה

משה סולומון: לא, זה לא היה

שמחה רוטמן: אצלך זה לא היה

שמחה רוטמן:  אצלך בתקנות של 2022 זה היה הרכב המועצה הדתית

קריאה: אבל בעל עסק ערבי - - -     

שמחה רוטמן: אבל בעל העסק גם לא חייב להיות תושב מקומי

מתן כהנא: אין לזה סוף

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  לכן, זו לא שאלה של בעל העסק

שמחה רוטמן:  זו שאלה של - - -     

מתן כהנא: גם הוא נהנה משירותי הרב

שמחה רוטמן: נכון, אבל הוא גם לא חייב להיות תושב

שמחה רוטמן:  כמו שאמרתי, גם מוסלמים יכולים ליהנות משירותי הרב אבל עדיין האמירה ש - - -     

מתן כהנא: יותר מזה, אתה יודע שבקורונה היה יושב-ראש מועצה דתית מוסלמי?     

משה סולומון: אבל הוא צריך להיות איש אמונם

שמחה רוטמן: באמת?      

מתן כהנא: כן, בשדרות

מתן כהנא:  בשדרות היה, תקופה ארוכה, אנשים לא יודעים את זה

מתן כהנא:  הייתה תקופה ארוכה שהיה שם חשב ממונה – יושב-ראש המועצה הדתית לא היה – שבפועל ניהל את המועצה הדתית יותר משנה

מתן כהנא:  עובדה

שמחה רוטמן: טוב, בסדר

שמחה רוטמן:  נמשיך

גלעד קריב: שיתוף הפעולה שלך עם האחים המוסלמים - - - לשיא, לשיא

שמחה רוטמן: תראה מה עשית, אפילו ראש מועצה דתית מוסלמי הבאת

גלעד קריב: כל מה שאמרו עליכם ועל רע"מ – נכון

מתן כהנא: זה לא אני הבאתי, הוא היה לפני

מתן כהנא:  ש"ס הביאו, ש"ס הביאו

גלעד קריב: לא יכול להיות

מתן כהנא: תבדוק את זה, תבדוק

גלעד קריב: לא יכול להיות, לא יכול להיות

שמחה רוטמן: טוב

שמחה רוטמן:  הלאה, אדוני היועץ המשפטי

אלעזר שטרן: אני רוצה להעיר על פסקאות (3) ו-(4)

אלעזר שטרן:  במצב הנוכחי בתקנות 2022, אבל גם במצב שלפניו בתקנות 2007, יש איזשהו יחס מסוים בין הנציגים של השלטון המקומי, של המקום, לבין נציגים שבאים מבחוץ

אלעזר שטרן:  צריך לחדד

אלעזר שטרן:  גם בתקנות של חבר הכנסת מתן כהנא בהיותו שר יש 75% נציגים של הציבור המקומי – שמי שבוחר אותם זה הציבור המקומי, ויש עוד 25% נציגים מהמקום – שמי שבוחר אותם זה השר

אלעזר שטרן:  צריך לחדד פה

אלעזר שטרן:  ברור שאם שר בוחר נציגים, גם אם הנציגים הם תושבי המקום, הם בסופו של דבר נציגים של השר כי אחרת אין סיבה שהשר יבחר אותם

אלעזר שטרן:  אם אתה נותן לשר לבחור נציגים זה אומר שהם אמורים לשקף איזשהו - - -     

שמחה רוטמן: נכון, בהתייעצות עם ראש הרשות המקומית

אלעזר שטרן: זה עדיין אמור לשקף משהו, איזשהו אינטרס שהשר רואה במקום כנראה, כי אחרת מי שיבחר אותם זה - - -     

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל רק אגיד שבעיניי, הסוגיה הזאת הייתה הסוגיה המרכזית בישיבה הראשונה של הדיון בחוק הזה זו, הקודש לה זמן דיון באריכות

שמחה רוטמן:  דיברנו על תפיסת העולם שבאה ואומרת שרב הוא גם פונקציה של המקומיים, גם של המשרד לשירותי דת וגם של הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  זה לב ההסדר, לב השינוי

שמחה רוטמן:  אני אומר שאפשר לחדד אותו עוד, אפשר לדבר עליו עכשיו כי הגענו למקום, אני רק אומר שזו הסוגיה ששמנו על השולחן, במרכז

אלעזר שטרן: עוד לא העליתי את השאלה, אני כרגע רק בונה את הטיעון

שמחה רוטמן: בסדר גמור

אלעזר שטרן: היום המצב הוא 25-75: 75% – נציגים נאמני גורמי המקום, ועוד 25% – נציגים נאמני השר

אלעזר שטרן:  ההסדר הנוכחי בעצם משנה את היחסים לפחות או יותר 50-50

אלעזר שטרן:  50% – שבוחרת הקהילה המקומית, ועוד 50% – 25% בוחר השר ו-25% בוחרת מועצת הרבנות הראשית

אלעזר שטרן:  זה כשלעצמו מעורר שאלה: למה בעצם לעשות את השינוי הזה? אבל אני חושב ששאלה משמעותית יותר, שהיא חלק מהתמונה הכללית הזאת, היא בעצם למה להוסיף פה את חברי מועצת הרבנות הראשית והרבנים הראשיים

אלעזר שטרן:  אדוני, לפחות בדברי ההסבר בהצעת החוק שכתבת מופיע הנימוק שהסיבה לכך היא: "מאחר שקיים צורך בייצוג דתי משמעותי בבחירת רבני עיר, וכי הנציגים הדתיים באסיפה הבוחרת יהיו רבנים ובעלי מומחיות מיוחדת בדבר התאמתו של רב לתפקיד"

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, איזשהו תפקיד, נקרא לזה, פיקוחי

אלעזר שטרן:  פיקוחי – לראות שהמועמד מתאים לתפקיד

אלעזר שטרן:  זה מה שכתוב בדברי ההסבר

שמחה רוטמן: אתה מפרש את דברי ההסבר קצת יותר בצמצום מאיך שהם נכתבו

אלעזר שטרן: אני לא מפרש, אני קורא את מה שכתוב

שמחה רוטמן: נכון, אבל אתה מפרש את זה כתפקיד פיקוחי, זה לא כתוב

שמחה רוטמן:  לא כתוב תפקיד פיקוחי

אלעזר שטרן: לבדוק את ההתאמה

שמחה רוטמן: לבדוק את ההתאמה

אלעזר שטרן: פיקוח

שמחה רוטמן: לא, את ההתאמה למקום הספציפי, לא לתפקיד רב

אלעזר שטרן: לא, לא כתוב

שמחה רוטמן: אני אומר שוב: אתה מפרש את זה בצורה מסוימת

אלעזר שטרן: אני לא מפרש, אני אומר מה - - -     

טלי גוטליב: פיקוח ובדיקה זה שני דברים שונים

שמחה רוטמן: פיקוח של התאמה

טלי גוטליב: בדיוק

שמחה רוטמן: השאלה של התאמה לְמָה?     

טלי גוטליב: בדיקת התאמה, זה לא פיקוח

טלי גוטליב:  פיקוח זה משהו אחר

אלעזר שטרן: זה מה שכתוב

שמחה רוטמן: אלעזר, התאמה למה?     

אלעזר שטרן: לתפקיד רב

שמחה רוטמן: לא

אלעזר שטרן: זה מה שכתוב

שמחה רוטמן: בסדר, זה תפקיד רב העיר הספציפית

קריאות: - - -     

גלעד קריב: אני מעוניין לשמוע את עמדת היועץ המשפטי

אלעזר שטרן: בכל מקרה, ככל שמדובר על התאמה לתפקיד רב באופן כללי - - -     

שמחה רוטמן: זה בכשירות, זה בוודאי

אלעזר שטרן: אין צורך בזה - - -     

שמחה רוטמן: נכון, אבל זה לא

שמחה רוטמן:  ולכן, ניתן להבין את זה, לא בצורה שבה הבנת את זה

אלעזר שטרן: אשמח רק לסיים את הטיעון שלי

שמחה רוטמן: אין בעיה

אלעזר שטרן: ככל שמדובר על התאמה לתפקיד הרב באופן כללי, יש את סעיפי ההסמכה והכשירות וכולי

אלעזר שטרן:  ולכן, לא רלוונטי שזה יהיה חלק מתפקיד הגוף הבוחר

אלעזר שטרן:  ככל שמדובר על התאמה לתפקיד הרב הספציפי למקום הזה, לא כל כך ברור איך גורמים משלטון מרכזי שיכול להיות שלא מכירים בכלל את הקהילה המקומית, את הרשות המקומית, יכולים לדעת שהרב הזה מתאים לקהילה הספציפית הזאת? יותר מזה, זה אפילו עלול ליצור פגיעה בקהילה המקומית, כי ככל שבאים חברי מועצת הרבנות הראשית והרבנים הראשיים לאיזו רשות מקומית רחוקה בפריפריה, כשהם לא מכירים את הקהילה המקומית והם לא מכירים את האנשים המקומיים, איך הם ידעו שהרב הספציפי הזה מתאים לקהילה הזאת? יכול להיות שהם אפילו ידחפו למינוי

אלעזר שטרן:  הם יראו מישהו שהוא באמת רב משכמו ומעלה בתחום התורני אבל פשוט לא מתאים למקום, ובגלל שהם יעריכו את כישוריו התורניים הם ידחפו למינוי שלו למקום מסוים

אלעזר שטרן:  יכול להיות שהוא יהיה באותו מקום 20 שנה קדימה, 30 שנה קדימה, למרות שהוא בכלל לא מתאים לו

אלעזר שטרן:      אני חושב שהוועדה צריכה לתת את דעתה על שני דברים ששלובים אחד בשני

אלעזר שטרן:  על עצם ההצדקה להוסיף את חברי מועצת הרבנות הראשית

אלעזר שטרן:  בין כך ובין כך

אלעזר שטרן:  בין אם הנימוק הוא הפיקוח הדתי – זה לא רלוונטי, ובין אם הפיקוח הוא התאמה למקום – זה אפילו עוד יותר לא רלוונטי

אלעזר שטרן:  זה היבט אחד

אלעזר שטרן:  היבט שני שאני חושב שכדאי לתת עליו את הדעת: מעבר לחברי מועצת הרבנות הראשית, מוסיפים פה את הרבנים הראשיים לישראל

אלעזר שטרן:  הרבנים הראשיים לישראל הם דיינים מכהנים, הם נושאי משרה שיפוטית

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה לחשוב האם נכון שהרבנים הראשיים לישראל שהם נושאי משרה שיפוטית, הם דיינים מכהנים ואחד מהם הוא גם נשיא בית הדין הרבני הגדול, יהיו חלק מאסיפה בוחרת שהיא גוף שבמהותו ובטיבו הוא גוף פוליטי, גוף שנועד לשקף משהו של בחירה ציבורית

אלעזר שטרן:  מעבר לשאלה הקודמת

קריאה: ואיך זה בוועדה למינוי - - -     

שמחה רוטמן: הקשבתי רוב קשב ואני תמה כי אני אומר: הדיון הזה, יש לי דז'ה וו כי קיימנו אותו בהרחבה בדיון הראשון בחוק הזה

שמחה רוטמן:  אני אענה ממוקד, עכשיו כשהסעיף מול עינינו

שמחה רוטמן:  יכול להיות שטוב לחזור על הדברים גם כשהסעיף מול עינינו

שמחה רוטמן:  אני אומר שני דברים: רבנות היא יצור היברידי, או טריברידי אם תרצו, או רב פנים

שמחה רוטמן:  יש לה אלמנט ולכן, אתה יכול לבוא ולהגיד הרב הראשי עצמו נבחר, ונבחר ציבור על ידי גוף בוחר וגם עומד בראש בתי הדין בקדנציה, ברוטציה

אלעזר שטרן: לא, כשהוא נבחר הוא לא יושב כחלק מהעניין

שמחה רוטמן:  אני חייב לומר שכשאני הערתי כשאתה דיברת, אתה לא ממש קיבלת את זה

שמחה רוטמן:  אני מבקש שגם אני אוכל להציג, לפחות את התזה שבבסיס הצעת החוק שלי, ללא הפרעות

שמחה רוטמן:  במחילה

שמחה רוטמן:      אני אומר: רב ראשי עומד בראש בתי הדין

שמחה רוטמן:  אגב, זה כשלעצמו מעורר קשיים, יש על זה דיבורים

שמחה רוטמן:  זה, מעורר קשיים אבל זו תפיסה שבאה ואומרת: יש לנו עדה דתית מוכרת במדינת ישראל שנקראת העדה היהודית, ולעדה היהודית הזאת יש מבנה והיררכיה

שמחה רוטמן:  מכוח תפקידו של הרב הראשי כראש העדה הדתית, הוא גם יושב בראש בתי הדין של העדה, הוא גם מסמיך את הרבנים והוא גם והוא גם והוא גם

שמחה רוטמן:  למה? מתוך אותה תפיסה בסיסית

שמחה רוטמן:  כשאנחנו באים ואומרים: אנחנו לא מייצרים עדה דתית, אנחנו לא מקימים עדה דתית

שמחה רוטמן:  העדה הדתית קיימת, אנחנו מסתכלים על מה הציבור מזהה ותופס כעדה הדתית היהודית ואומרים: אנחנו מכירים בעדה הדתית היהודית לטובת בתי הדין, אנחנו מכירים בסמכויות האלו והאלו

שמחה רוטמן:  אנחנו לא נותנים סמכויות לבתי הדין, אנחנו מכירים בסמכויות האלו והאלו שלהם לטובת נישואים או לטובת דברים אחרים

שמחה רוטמן:  לטובת כשרות – זה לא שאנחנו נותנים לרבנים את היכולת לתת כשרות, רב מעצם טבעו יכול לתת כשרות, רק שאנחנו מכירים ברבנים מהסוג הזה, שפועלים במסגרת ההיררכית הזאת, לפי הכללים האלו והאלו

שמחה רוטמן:  לענייננו: עניין חוק איסור הונאה בכשרות

שמחה רוטמן:  לכל מיני עניינים

שמחה רוטמן:  אנחנו לוקחים משהו קיים, מסתכלים עליו ואומרים: אנחנו מכירים בו

שמחה רוטמן:       עכשיו השאלה היא באשר להסמכה לרבנות עיר

שמחה רוטמן:  יש את החלק הראשון, כשאנחנו אומרים: קודם כול אתה צריך שהרבנות הראשית תכיר בידע שלך, ביכולות שלך

שמחה רוטמן:  אבל אחרי זה יש עוד שלב

שמחה רוטמן:  ולכן, אמרנו שאפילו השלב של תעודת ההסמכה, כשדיברנו על זה בדיונים קודמים, תעודת ההסמכה עצמה היא סוג של מינוי

שמחה רוטמן:  כשהרבנות נותנת כושר רב עיר למישהו, הוא עוד לא קיבל שום תפקיד אבל הוא כבר ממונה כי הוא הולך עם הרבנות הראשית על הכתפיים

שמחה רוטמן:  ההשמה של רב מסוים לעיר מסוימת זה תהליך שבו אתה אומר: נכון, לכל אחד יש כושר לרב עיר, כל אחד מהמחזיקים כושר לרב עיר יכול עקרונית להתמודד אבל ההתאמה בין הרב הספציפי לקהילה הספציפית מונחת בסופו של דבר לפתחם של כמה גופים

שמחה רוטמן:  ההתאמה הזאת היא לא רק פונקציה של הידע התורני שלו, יכול להיות שיש לו ידע תורני נפלא אבל הוא לא מתאים לעיר

מתן כהנא: אבל מי ידע את זה?     

שמחה רוטמן: גוף משולב, גוף שיש בו גם את האלמנט הזה

ארז מלול: זו לא עיר ספציפית

ארז מלול:  הרב לאו מתיר בעיר אחת? הוא מתיר בכל הארץ

קריאה: שיהיה שם נציג אחד של מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן: יש גוף ספציפי שמורכב מגם וגם, גם הנציגים המקומיים – שאין מעמידים פרנס על הציבור, אלא אם כן נמלכים בציבור

שמחה רוטמן:  גם הגוף של הרבנות הראשית – שנועד לבוא ולהגיד - - -     

ארז מלול: - - -     

גלעד קריב: ארז, לא על זה מדובר

שמחה רוטמן: ארז, רגע, אבל על זה מדובר

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר זו תוצאה מורכבת ומשוכללת ולכן, אנחנו עושים גוף בוחר ולא ועדה ממנה, כי אנחנו אומרים: יש פה פאזל שכולל בתוכו הרבה מאוד סעיפים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שיש מישהו שהוא רב נפלא, בעל ידע תורני מדהים וגם אהוב מאוד בעיר, אבל ביכולת שלו לתפקד בדינמיקה מול מערכות ממשלתיות ומערכות עירוניות ולחתום על תעודות כשרות, הוא איש ניהול גרוע מאוד

שמחה רוטמן:  בעיר קטנה, כשאין הרבה ניהול – יכול להיות שהוא יתאים, בעיר גדולה – הוא פשוט יקרוס תחת הנטל הניהולי

שמחה רוטמן:  גם כאן צריך מישהו שמכיר את הרב, שיודע לראיין אותו, שיודע לשקלל את הדברים האלו

שמחה רוטמן:  ולכן הגוף מורכב מארבעה חלקים

שמחה רוטמן:  אפשר להגיד שהמינון לא נכון, אפשר להתווכח על הנקודות, אבל למה צריך גם וגם וגם? כי במינוי רב יש גם אלמנט של גדולה תורנית וידע תורני ויכולת תורנית והתאמה - - -     

טלי גוטליב: אבל זה נבדק גם קודם

שמחה רוטמן: רגע

טלי גוטליב: זה נבדק קודם

שמחה רוטמן: לא

טלי גוטליב: ההתאמה, עצם ההתאמה נבדקה קודם

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  זה מה שהסברתי, שלא

שמחה רוטמן:   זה מה שהסברתי שלא

טלי גוטליב: כן

טלי גוטליב:  לא נכון, לפי החוק ההתאמה נבדקת קודם

גלעד קריב: אבל אתה לא עונה למה שאמרנו - - - לגבי הרבנים הראשיים

שמחה רוטמן: רגע טלי, זה מה שהסברתי שלא

טלי גוטליב: אבל אני קוראת את החוק

שמחה רוטמן: טלי, אני אומר שכושר לרבנות הוא תנאי סף, אבל אני אומר: ברור שעש הבדל בסוג השאלות וההכרעות שמוטלות על כתפיו של רב כמו – לצורך העניין – רב העיר ירושלים שהיא עיר גדולה ומורכבת, עיר הבירה, והוא דמות רשמית, חבר במועצת הרבנות הראשית מכוח תפקידו, לעומת רב בעיר קטנה שלא ייתקל בהרבה שאלות שדורשות כתפיים רחבות מאוד

שמחה רוטמן:  נכון, לכושר רב זו רמת המינימום להיות פה ופה, אתה לא שולח מישהו בלי כושר לרב עיר

שמחה רוטמן:  אבל אפשר להגיד שמידת השאלות הכלל ישראליות שיהיו מוטלות לפתחו של רב העיר תל אביב - - -      

טלי גוטליב: אתה מדבר דברים באוויר

גלעד קריב: בוודאי - - -     

שמחה רוטמן: נכון, ולכן - - - צריך - - - גוף בוחר

ארז מלול: אלעזר, להוסיף משפט: מועצת הרבנות - - -     

טלי גוטליב: רגע, אתם מדברים באוויר

ארז מלול: מועצת הרבנות, זה בא מהשטח

שמחה רוטמן: ארז

גלעד קריב: ממש מהשטח, מה זה מהשטח?     

ארז מלול: מעניין, רבני ערים שהיו, הם היו רבני ערים

טלי גוטליב: אבל למה שהרבנים הראשיים יהיו בוועדה?     

ארז מלול: רובם רבני ערים

גלעד קריב: על מה אתה מדבר? הם מייצגים את הציבור בעיר?      

ארז מלול: הם נבחרו, הם נבחרו כרבני ערים על ידי הציבור

ארז מלול:  הם מכירים את הצורך, הם מכירים את היכולות

גלעד קריב: די, מה זה מכירים את הצורך ואת היכולות? מורידים פה ברבע את הייצוג של הציבור המקומי

שמחה רוטמן: חברים, חברים, כל הנקודה היא כמו שאמרתי: התאמה בין עיר לרב עיר היא אירוע מורכב שכולל בתוכו כמה נקודות מבט

שמחה רוטמן:  הדרך שהחוק מנסה להציג אותה, זה לשים את נקודות המבט האלו כחלק מהגוף הבוחר

גלעד קריב: כן, רק שיש פה רוב ברור

שמחה רוטמן: ומי שחושב שנקודות המבט הללו לא רלוונטיות, מישהו שאומר - - -      

גלעד קריב: לא אמרנו את זה

שמחה רוטמן: אני חושב שזה רלוונטי ועכשיו נשאלת השאלה האם אתה חושב שרבע – בוודאי שכשזה היה לפני רבע קיבלתי את הטענה שזה יותר מדי, שזה לתת יותר מדי משקל לדבר מסוים

שמחה רוטמן:  האם המינון עכשיו טוב לכם? לא טוב לכם? מסכים או לא מסכים? בבקשה, מתן ביקש להתייחס

גלעד קריב: גם אני

גלעד קריב:  אני מזכיר לך שגם אני מבקש, בהרחבה

אלעזר שטרן: אני רק אחדד מילה

אלעזר שטרן:  אדוני היושב-ראש, בהמשך לשאלה שלי מקודם, אני חושב שמה שאמרת לא עונה על מה ששאלתי

טלי גוטליב: למה צריך אותם שם?     

אלעזר שטרן: הוא לא עונה על מה ששאלתי כי בסופו של דבר גם במה שאתה אמרת עכשיו, על הצורך בהתאמה למקום הספציפי, לא ברור מה היתרון של מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן: אני חושב שהסברתי, אם אתה רוצה אחדד שוב

קריאות: - - -     

אלעזר שטרן: לא, לא, אני מנסה להציג

אלעזר שטרן:  הבנתי את מה שאמרת, אני מנסה להציג למה בעיניי זה לא נותן מענה

שמחה רוטמן: אני מצטער שלא שכנעתי אותך

טלי גוטליב: אבל גם אותי לא

קריאות: - - -     

אלעזר שטרן: כי בסופו של דבר, לא ברור איך חברי מועצת הרבנות הראשית יודעים להתאים - - - אולי הם לא מכירים את הרב? אולי הם לא מכירים את המקום? איך הם יודעים להתאים אם הם לא מכירים את המקום?     

שמחה רוטמן: רגע, האמירה: אולי הם לא, היא אמירה שאפשר להגיד גם על חברי מועצת העיר

שמחה רוטמן:  גם הם אולי לא

אלעזר שטרן: חברי מועצת העיר לא מכירים את העיר?      

שמחה רוטמן: לא, הם לא מכירים את הרב

אלעזר שטרן: אבל בשביל זה הם מראיינים אותו

שמחה רוטמן: יפה, ובשביל זה חברי מועצת הרבנות שישבו כחלק - - -     

אלעזר שטרן: הם מכירים את כל הקהילות בכל ישראל?     

שמחה רוטמן: לא אמרתי

אלעזר שטרן: את כל הערים ואת כל המועצות המקומיות בכל ישראל? הם יודעים מה מתאים להם?     

שמחה רוטמן: אבל אלעזר, זו בדיוק האמירה: יש אלמנט של היכולות וההתאמה של הרב למקום מסוים

שמחה רוטמן:  בשביל לדעת אותה אתה צריך גם להכיר היטב את הרב, את ניסיונו, וגם לדעת איזה סוג ניסיון תורם לאיזה סוג עיר

שמחה רוטמן:  את הדברים הללו אתה יודע עם ידע מקצועי, תורני, רבני, ואתה צריך גם להכיר את העיר

שמחה רוטמן:  אתה צריך להכיר גם וגם, והדרך לעשות את זה היא גוף בוחר

אלעזר שטרן: לא, אבל ההנחה היא שחברי מועצת הרבנות הראשית מכירים את כל הקהילות? את כל הערים ואת כל המועצות המקומיות?      

שמחה רוטמן: לא

אלעזר שטרן: אם אתה רוצה להתאים רב - - -     

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: אלעזר, סליחה, אם לא שכנעתי אותך צר לי

שמחה רוטמן:  מתן

טלי גוטליב: אפשר לדבר? יש לי מה לומר על זה

ארז מלול: זו שאלה משפטית או של מדיניות? אני רק רוצה להבין

שמחה רוטמן:  אני באמת חייב לומר, אני חושב שהתשובה שלי, אותי היא מספקת

גלעד קריב: איזו הפתעה, הכותרת של הישיבה: חבר הכנסת רוטמן השתכנע מדבריו

גלעד קריב:  אפשר לסגור את הישיבה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  אני לא יודע כיצד חברי מועצת העיר – בוודאי ברוב הערים – יכולים לדעת ולהכיר מה מניסיונו של רב פלוני או רב אלמוני והידע התורני שלו וגדולתו בתורה, יתאים לעיר שלהם

שמחה רוטמן:  ובכל זאת אנחנו מכניסים אותם

טלי גוטליב: איך הרבנים הראשיים יודעים את זה?     

שמחה רוטמן: בכל זאת אנחנו מכניסים אותם

טלי גוטליב: למשל, איך ימונו רבנים חובשי כיפות סרוגות?      

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: אני סתם שואלת, בשביל הציבור שלי

שמחה רוטמן: טלי, את לא סתם שואלת, את מפריעה לי

טלי גוטליב: אבל זה חשוב שתענה על זה, אל תפספס את זה

שמחה רוטמן: יכול להיות שזה חשוב אבל אני באמצע משפט ואת מפריעה לי

מתן כהנא: להפריע לך זה אף פעם לא סתם

טלי גוטליב: אני פשוט מנסה למצוא את התשובה במה שאמרת, אדוני היו"ר, ולא מצאתי

טלי גוטליב:  נראה לי ש - - -     

שמחה רוטמן: בכלל לא עסקתי בכיפות סרוגות

טלי גוטליב: כי זאת הקבוצה שתיפגע בחוק הזה

שמחה רוטמן: זה דיון אחר אבל אני לא חושב שאת צודקת

שמחה רוטמן:  זה ממש לא משנה

טלי גוטליב: מה לעשות שזאת האמת?     

מתן כהנא: עינינו הרואות, מה שנקרא

שמחה רוטמן: טוב, בסדר גמור

מתן כהנא: אפשר?     

שמחה רוטמן: אפשר, בבקשה

מתן כהנא: תוך כדי כך שדיברת עלה לי רעיון, שאני מרשה לעצמי להגיד שאולי אני אתחרט עליו בהמשך - -     

טלי גוטליב: כמו תמיד

מתן כהנא: - - אבל בסוף הרציונל של התקנות שאני תיקנתי היה כדלקמן, אמרתי: מועצת הרבנות הראשית היא זו שמסמיכה אנשים להיות רבנים, להיות רבני עיר, אחרי תהליך שהוא באמת קשה מאוד

מתן כהנא:  אנשים לא יודעים את זה בחוץ, אלה 11 מבחנים קשים מאוד ואחר כך יש גם מבחן בעל פה עם נציגים של מועצת הרבנות הראשית

מתן כהנא:  מי שעובר את התהליך הזה הוא ראוי

מתן כהנא:  אני באמת אומר את זה פה, בצורה הכי ברורה בעולם: הוא ראוי

מתן כהנא:  והרציונל שלי אמר: היות שיש כבר את המסננת הזו, אחר כך – אחרי שאנשים עברו את המסננת הזו של מועצת הרבנות הראשית ושל הרבנים הראשיים – כל עיר תבחר את הרב שמתאים לה מתוך הפול הזה שכבר עבר את תעודת הכשרות של הרבנות הראשית

מתן כהנא:  ולכן, נתתי 75% מהכוח בידי התושבים

מתן כהנא:  לא רק זה – אנשים יודעים את זה – גם את ה-25% שלי בשני הערים שהצלחתי לבחור בהם רב, נתתי לעיר עצמה

מתן כהנא:  ככה ש-100% מהכוח בתקופתי עבר לעיר עצמה

מתן כהנא:       אני מבין את הרציונל של מה שאתה אומר – בלי לאהוב אותו, אני מבין אותו – עכשיו השאלה היא: האם אפשר במקום התהליך הזה, כשמועצת הרבנות הם חלק מהגוף הבוחר, לאפשר להם, למשל, איזו זכות וטו

מתן כהנא:  בסוף להגיד כשעולה מועמד כלשהו - - -     

גלעד קריב: תצטער, תצטער

מתן כהנא: לא, אני לא מצטער

מתן כהנא:  עזוב, אני חי פה בעולם של אילוצים, אני לא אומר שזה אידיאלי

מתן כהנא:  מה זה אידיאלי, ראיתי כשהייתי שר

מתן כהנא:  אתה אומר שאתה רוצה למנוע איזושהי קטסטרופה שהרבנות הראשית מזהה, שיטילו וטו על המועמד שעולה

שמחה רוטמן: מתן, אבל אני לא במקום של קטסטרופה

מתן כהנא:  אני חושב שיש ערך לתת לעיר לבחור, ואם יש איזושהי קטסטרופה אז שהרבנות הראשית תרים דגל

שמעון אלמליח: אין ערך לשום ווטו

מתן כהנא: מה זאת אומרת?         

שמעון אלמליח: הווטו יגיע לבית המשפט והנימוק - - -     

מתן כהנא: תלוי

שמחה רוטמן: חברים, רגע

שמעון אלמליח: וטו אלה מילים בעלמא

שמחה רוטמן: אני לא בא למנוע קטסטרופה

שמחה רוטמן:  אני רוצה לתת לך דוגמה

שמחה רוטמן:  אני לא יודע כמה אנשים מחזיקים כיום בכושר לרב עיר, זה לא קל

מתן כהנא: יש הרבה

שמחה רוטמן: לומדים הרבה, לומדים קשה, אבל יש הרבה מאוד אנשים

שמחה רוטמן:  תסכים איתי שלעיר כמו תל אביב אתה צריך רב שהוא שונה מאשר רב לעיר כמו קריית שמונה

מתן כהנא: אני מסכים איתך ואני משוכנע שראש העיר גם יודע את זה

שמחה רוטמן: רגע, והידע – את זה אני יכול להגיד לך מניסיון מר – אפילו ביישוב קטן כשכולם מכירים את כולם, אתה הרבה מאוד פעמים לא יודע

שמחה רוטמן:  ולכן, הרבה מאוד פעמים אנחנו מייצרים גופי בחירה מורכבים כי אנחנו אומרים: מצד אחד, יש פה אלמנט אחד של בחירה מקומית, שחשוב מאוד; מצד שני, אתה צריך לייצר איזשהו אִינְפּוּט מגורמים נוספים, כי אתה לא תמיד יודע איך רקע מסוים של אדם, ניסיון מסוים של אדם, ייצר בסופו של דבר תוצאה בה לא הוא יהיה מאושר מהמקום שהוא נמצא בו ולא העיר תהיה שמחה בו

שמחה רוטמן:  לא הוא ישמח בתפקיד ולא העיר תשמח בו

טלי גוטליב: ומי יחליט? הרבנות הראשית יודעת טוב יותר מנציגי העיר?     

שמחה רוטמן: ולכן, אני לא רוצה מחליטים

שמחה רוטמן:  אני רוצה גוף שצריך בסופו של דבר להגיע להסכמה ולקונצנזוס על המינוי

שמחה רוטמן:  לכן, אנחנו מייצרים גוף שיש בו גם וגם: אנחנו לא נותנים רק לרבנות הראשית לקבוע, אנחנו לא נותנים רק לעיר, אנחנו לא נותנים רק לזה

טלי גוטליב: תגיד את זה ככה, זה ככה

טלי גוטליב:  אם אין טעם אז אין טעם

טלי גוטליב:   טוב, הבנתי, בסדר

טלי גוטליב:  חבל, רב עיר

שמחה רוטמן: עכשיו תגיד לי: בן אדם שתוציא אותו מספסלי הישיבה ישירות לתל אביב, גדול בתורה – הוא גדול בתורה, הצליח להשיג את הרוב או לא – כי ראש העיר אוהב אותו, כי הפעיל לחץ, זה לא משנה

שמחה רוטמן:  אתה צריך לייצר גוף מורכב, זה הכול

מתן כהנא: שמחה, מצד האמת, שנינו יודעים מה באמת עומד בבסיס הדברים האלה

שמחה רוטמן: אני לא מסכים איתך על זה

מתן כהנא: הרי בסוף כל הרעיון זה למנוע מהרב סתיו להיות הרב של תל אביב ודברים מהסוג הזה

מתן כהנא:  אני אומר עכשיו: הינה, נתתי לך מנגנון שמצד אחד מוציא את הרבנות הראשית מהגוף הבוחר, על כל הבעייתיות שעמד עליה היועץ המשפטי של הוועדה - -     

שמחה רוטמן: לרבנות הראשית יש בכל מקרה וטו

מתן כהנא: - - ומצד שני, אני לא אוהב את זה

שמחה רוטמן: למועצת הרבנות הראשית יש וטו

גלעד קריב: למה אתה מדבר על תל אביב? המטרה של החוק הזה היא למנוע מהרב דוד סתיו להיות הרב של שוהם בפעם הבאה

גלעד קריב:  תעזוב, אל תדבר איתי על תל אביב, זו השתלטות עוינת על כל הרַבָּנוּיוֹת

קריאות: - - -     

מתן כהנא: שמחה, אני אומר משפט ואני מסיים

מתן כהנא:  אני חושב שהרעיון שהצעתי בלי שירדתי לעומקו, מצד אחד, הוא משאיר לעיר את מירב הכוח בבחירת הרב שלהם

מתן כהנא:  ומצד שני, הוא גם נותן לרבנות הראשית את המקום להגיד להם: תקשיבו, זה לא עובר אותנו

טלי גוטליב: אפשר להגיב על זה רגע, בבקשה

שמחה רוטמן: בוודאי, טלי

טלי גוטליב: אני בכלל שקלתי – אני באמת אומרת לכם, בכנות – אני שקלתי האם להיכנס לדיונים על החוק הזה, כדי להימנע ככל שאני יכולה מחילול השם באשר הוא

טלי גוטליב:  מכיוון שעיניים נשואות לוועדה הזו, אמרתי שאולי לא נכון שאגיע לוועדה הזאת

קריאה: - - -     

טלי גוטליב: לא, אבל אני חייבת לומר משהו אחד

טלי גוטליב:  אני יוצאת מקבוצת הכיפות הסרוגות, אני אמנם חוזרת בשאלה אבל הם הציבור שממנו אני מגיעה ואליו אני נושאת עיניים לא פעם ולא פעמיים, וזה ציבור אדיר ורב חשיבות

טלי גוטליב:  כשאני מסתכלת פה – ואני מסתכלת עכשיו על החוק כמחוקקת – יש לי את המסננת של מי כשיר להיות רב עיר ומי שקובע את זה זאת הרבנות

טלי גוטליב:  כשירות להיבחר לרב עיר, שורה של תבחינים ומבחנים של מי כשיר להיבחר כדי להחזיק בתעודה הגדולה והחשובה והקשה להשגה הזו

טלי גוטליב:  זה כבר נקבע כך והמסננת היא מועצת הרבנות הראשית

טלי גוטליב:  נגמר

טלי גוטליב:  ברגע שמישהו כבר קיבל תעודת כשירות, התאמה לרב עיר, זה צריך לעבור ממי שנתן את הכשירות הזו למי שרוצה לקבל את השירות

טלי גוטליב:  למתן השירות יש משמעות למי שגר באזור הרלוונטי, כי תושבים מעיר מסוימת רוצים שירות מסוים

טלי גוטליב:  ואם אנחנו נהיה כנים עם עצמנו, אם אנחנו רוצים את כל הרבנים אותו דבר: חושבים אותו דבר, מנהיגים אותו דבר, אוחזים באותן דעות – תגידו את זה

מתן כהנא: זו מהות החוק, זו מהות החוק

טלי גוטליב: סליחה, תקשיבו, אני מבהירה לכם

טלי גוטליב:  אני בדרך כלל - - - אחרי שאני לומדת את החומר הרלוונטי

טלי גוטליב:  מה שהחוק הזה גורם, אני אומרת בצער רב, הוא אחידות ושליטה במינוי רבני ערים לטובת קבוצות מסוימות, פוליטיות

טלי גוטליב:  וזה גם בסדר רק תאמרו את זה, אתם מכירים אותי, אני רוצה שתאמרו לי בפנים

ארז מלול: אבל זה שקר

טלי גוטליב: זה לא עניין של שקר

ארז מלול: את מבלבלת את המוח

טלי גוטליב: זה לא עניין של שקר ואני גם לא מבלבלת את המוח

טלי גוטליב:  ותיקח אוויר כי אני ארגיש עוד יותר שזה - - - מה קרה לך ארז?      

שמחה רוטמן: ארז, תחזור בך

טלי גוטליב: תחזור בך וגם תתנצל

שמחה רוטמן: לא מדברים ככה לחברת כנסת

ארז מלול: את קבעת עובדה

טלי גוטליב: רגע, לפני שאתה אומר: עובדה, קודם כול תתנצל

ארז מלול: אני מתנצל

שמחה רוטמן: יישר כוח

טלי גוטליב: מה נסגר איתך? באמת

ארז מלול: את קובעת עובדה

טלי גוטליב: זה לא רלוונטי

טלי גוטליב:  אתה לא תגיד לי שאני מבלבלת את המוח, ואתה תיקח אוויר

שמחה רוטמן: טלי, בסדר, הוא התנצל

טלי גוטליב: אבל אני אוהבת אותו גם כשהוא אומר את זה, זה המזל שלו, זה הכול

טלי גוטליב:  יש לו אינטרס

ארז מלול: לכן, אני מרשה לך

טלי גוטליב: זה לא קשור ואני מבהירה

גלעד קריב: טלי, אנחנו בין הזמנים, זה בדיוק הזמן שאפשר לעשות לשון הרע, בין תשעת הימים לבין חודש אלול

טלי גוטליב: אל תלבה פה ריב ומדון או שבעצם כדרכך, כן

שמחה רוטמן: בשביל מה הוא פה?     

גלעד קריב: אני? אני איש שלום

טלי גוטליב: בטח, איש שלום הו-הו הו-הו, איש הסגי נהור

גלעד קריב: למה כשהיא משמיצה אותי אתה לא אומר כלום? אני מבקש שהיא תתנצל בפני, אני מבקש שהיא תתנצל

שמחה רוטמן: היא אמרה לך: אל תלבה ריב ומדון, והיא אמרה לך שאתה: איש שלום  הו-הו הו-הו

שמחה רוטמן:  כך שמעתי

טלי גוטליב: אני רוצה להבהיר

טלי גוטליב:  דת היא תמיד נושא מורכב, חד וחלק

טלי גוטליב:  לעולם ועד

טלי גוטליב:  גם תמיד יש ויכוחים בין כיפות כאלה לכיפות אחרות, גם זה על השולחן

טלי גוטליב:  ותמיד יש תחרות: מי יודע יותר? מי צודק יותר? מי נכון יותר? זה מאז שחר היוולדי לתוך המציאות הזאת

טלי גוטליב:  גדלתי בבני ברק ואני אומרת: כולם טובים בעיניי

טלי גוטליב:  ברגע שנקבעה כשירות לרבנות, אדרבה ואדרבה

טלי גוטליב:  העובדה שהרבנות תמשיך להיות בתוך העניין הזה תגרום לשבלונות, למינויים מסוימים מאוד של רבני ערים

טלי גוטליב:  לפעמים בניגוד לעמדה ולמה שנכון לתושבי העיר

טלי גוטליב:  אם הייתם אומרים לי: אין לי כשירות מלפני ואני צריכה לבדוק התאמה, האם הוא בכלל עומד בכשירות והאם הוא גדול בתורה – אם הוא לא גדול בתורה אז הוא לא יקבל את הכשירות להיבחר לרב עיר

טלי גוטליב:  ברגע שעברת את המשוכה הזאת ואדם מתאים, מי שצריך לבחור זה מי שעומד לקבל את השירות

טלי גוטליב:  זאת דעתי, לא השתכנעתי מנימוקי היו"ר בעניין הזה

טלי גוטליב:  ובטח ובטח הקושי, כמו שאמר היועץ המשפטי – לא שאני נתלית, אבל בעניין הזה אני חייבת לומר: מי שמכהן בזמן אמת, ראשי הרבנות הראשית, יש עם זה קושי גדול מאוד

טלי גוטליב:  הפוליטיקה היא כל כך מורכבת בתוך זה, משחקי הכס של ממש

טלי גוטליב:  שימו לב לעובדות, זה הכול

שמחה רוטמן: תודה רבה טלי

שמחה רוטמן:  גלעד

גלעד קריב: כן

שמחה רוטמן: אתה יכול להגיד: אני מסכים עם טלי, ונעבור הלאה

גלעד קריב: לא, לא

טלי גוטליב: ממש

גלעד קריב: אני מסכים עם טלי בנקודה הזאת - -      

שמחה רוטמן: מי הדובר הבא? סתם

גלעד קריב: - - הפרספקטיבה אחרת

גלעד קריב:  לפני שנדבר על ההשפעה של חברי מועצת הרבנות, צריך קודם כל לומר בצורה ברורה: הצעת החוק הזו מדללת בצורה ניכרת את הייצוג של הציבור

גלעד קריב:  תכף נדבר על מה החליפו, אבל לוקחים כאן רבע מחברי הגוף הבוחר במתכונת הנוכחית של ייצוג הציבור, וממירים אותה לייצוג של הרבנות הראשית

גלעד קריב:  בצורה לא מפתיעה, איזה רבע לוקחים? אם אינני טועה, יתקן אותי היועץ המשפטי, לוקחים את אותו רבע של נציגי ציבור שמונו על ידי חברי מועצת העיר ואותו ממירים לייצוג על ידי חברי מועצת הרבנות הראשית, לא את הרבע של נציגי הציבור של השר

גלעד קריב:  זאת אומרת: יש פה פגיעה כפולה

גלעד קריב:  קודם כול, עובדתית, בשורה התחתונה לוקחים רבע מהייצוג של תושבי העיר

גלעד קריב:  אבל כדי להוסיף חטא על - - -     

קריאה: - - -     

קריאה: זה מה שהוא אמר

גלעד קריב: אני אומר: מפחיתים

גלעד קריב:  חברים תקשיבו, אין לי בעיה שניתן סימנים בקבוצה של הציבור בעיר

גלעד קריב:  חלק יאמרו: אנחנו רוצים למצוא נציגי ציבור שרמת העניין שלהם בשירותי הדת היא יותר גבוהה מאשר העניין של האוכלוסייה הכללית בעיר

גלעד קריב:  נשב ונדבר על זה

גלעד קריב:  אבל בשורה התחתונה קורים פה שני דברים: מפחיתים בחצי את הייצוג של נציגי ציבור מהעיר; ובוחרים את אותה קבוצה שגם נבחרה על ידי הנציגים הנבחרים של התושבים, לא את הרבע של נציגי הציבור שמינה השר

גלעד קריב:  ונותנים את זה לגוף של מועצת הרבנות הראשית

גלעד קריב:       יש כאן שתי מטרות למהלך הזה, אחת כבר הוזכרה על ידי החברים

גלעד קריב:  כשיורדים לפרטים הקטנים, ומסתכלים וסופרים, נוצר פה רוב של 51% לממסד הרבני ולפטרונים הפוליטיים שלו

גלעד קריב:  נכון שלפעמים יש מקרים נדירים שבמשרד הדתות יושב שר שלא בדיוק רואה עין בעין עם הרבנים הראשיים, אבל ב-90% מהמקרים זה לא המצב

גלעד קריב:  בסופו של דבר נוצר מצב ש-51% בגוף הבוחר מייצגים את אותו קו רבני, פוליטי, תפיסתי, זאת התוצאה

גלעד קריב:  כשמוסיפים לזה את העובדה שברוב הערים במדינת ישראל, וטוב הדבר, ממילא יש גם ייצוג מקומי למפלגות החרדיות – וזה בסדר גמור – נוצר מצב שברוב מכריע של המקרים, כמעט בכל המקרים, נוצר בלוק שלהערכתי מגיע עד ל-60% מהגוף הבוחר שמייצגים קו שהוא קו מחמיר יותר מבחינה דתית בתוך העולם האורתודוקסי

גלעד קריב:  קודם כל, יש כאן השתלטות ברורה של הקו החרדי על הרוב המכריע של הליכי בחירת רבני הערים

גלעד קריב:  פה ושם יהיו גם מקרים יוצאי דופן אבל הכלל יהיה ברור: השתלטות ברורה של הקו החרדי על הליכי מינוי הרבנים

גלעד קריב:  זה דבר אחד

גלעד קריב:       הדבר השני, למה הלכו כאן על ביטול אותו רבע של נציגי הציבור שנבחרים על ידי מועצת העיר? כי גם כאן יש לנו ניסיון

גלעד קריב:  בסופו של דבר הרבע הזה הוא זה שהביא אל הגופים הבוחרים נשים אורתודוכסיות פורצות דרך כתלמידות חכמים ונציגים של קהילות מזרמים אחרים בתוך אותה רשות

גלעד קריב:  אנחנו מכירים

גלעד קריב:  בסופו של דבר הרבע הזה, של נציגי הציבור שמונו על ידי מועצת העיר, זה אותו רבע שאפשר לאורך כל השנים להביא קולות, לא חתרנים אבל קולות שהם לא המיינסטרים החרדי

גלעד קריב:  אתם פשוט הלכתם כאן על מהלך משולב, הכול תחת סיסמאות של: הרבנות הראשית, וחשוב, ויכולת העבודה

גלעד קריב:       זה סעיף שהמשמעות שלו היא אחת: השתלטות הקו שמוביל את הרבנות הראשית בישראל ב-30 השנים האחרונות, על כל תהליך בחירת רבני הערים

גלעד קריב:  ומכוון שהמינוי הזה הוא לא מינוי לקדנציה – יכולנו לומר: אתם כל הזמן משחקים את המשחק של נבחרי ציבור, נבחרי ציבור לא מתמנים לכל החיים

גלעד קריב:  אתם רוצים להגיע למצב שבו ב-50, ב-60 ערים גדולות במדינת ישראל כשיש שני רבנים יהיו שני רבנים, וביתר הערים כשיש רב אחד – אתם פשוט רוצים לצבוע את כל רבנות הערים בצבע אחד תוך כמה שנים, תוך דחיקת הציבור, נציגי הציבור, לפינה

גלעד קריב:  זה ממש סעיף של צמצום השפעתו של הציבור

גלעד קריב:      טלי אמרה, בצדק: יש פה הבחנה בין הגדרת כושר לרבנות לבין הבחירה בפועל

גלעד קריב:  אני אפילו הולך איתך, אני לא כופר ברעיון שלמועצת הרבנות הראשית ראוי שתהיה איזושהי השפעה

גלעד קריב:  אני חושב שלא התייחסת כראוי לאמירה של היועץ המשפטי שיש הבחנה בין נציגי מועצת הרבנות לבין שני הרבנים הראשיים שנושאים בתפקיד שיפוטי, אחד אפילו בתפקיד השיפוטי הכי רם

גלעד קריב:  היה ראוי ששניהם לא יהיו מעורבים בתהליכים פוליטיים בגלל תפקידם השיפוטי, הם יושבים בבית הדין הרבני הגבוה, בית הדין הרבני לערעורים

גלעד קריב:  אבל אני הולך איתך, היושב-ראש, ראוי שבתוך הגוף הבוחר יהיה ייצוג גם למועצת הרבנות הראשית אבל אל תיקחו את הייצוג הזה על חשבון נציגות הציבור המקומי

שמחה רוטמן: אין כזה דבר, מצחיק אחד

שמחה רוטמן:  סליחה, אני מתנצל שאמרתי: מצחיק אחד

שמחה רוטמן:  גלעד, לא התכוונתי

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: אבל אין כזה דבר, כל מה שאתה לוקח בעוגה, אתה מדלל בכוח של אחרים

ארז מלול: אל תגיד שאתה מסכים, תגיד למה אתה מסכים

שמחה רוטמן: רגע, ארז

גלעד קריב: נכון

גלעד קריב:  בסדר, אני בא ואומר - - -     

שמחה רוטמן: כל מה שאתה מוסיף – אתה מדלל, אתה יודע את זה

שמחה רוטמן:  אי-אפשר להגיד: לא על חשבון

גלעד קריב: לא, אבל הוא צודק בדבר אחד

גלעד קריב:  מול השיטה הקיימת, כאשר נשים נציגי מועצת רבנות הם בהכרח יבואו על חשבון נציגי הציבור, אלה שהמועצה ממנה או אלה שהשר ממנה

גלעד קריב:  זה לא משנה אבל אלה נציגי ציבור

גלעד קריב:  זה בסדר אבל תעשו דילול

גלעד קריב:  עוד פעם, שיהיה כאן דילול

שמחה רוטמן: רגע גלעד, אני רוצה להגיב לך רק על החלק האחרון, לא על החלקים הראשונים שלא הסכמתי איתם

שמחה רוטמן:  אחת הסיבות, גם דובר עליהן ויש לזה דוגמאות רבות מהרבה מאוד משרות ברשויות המקומיות, היא שאנחנו נמצאים בבעיית נציג

שמחה רוטמן:  וזו הסיבה שלמשל, שים לב, יש דברים חריגים מאוד שמופיעים בחקיקה וקיימים כשממנים בעלי משרות ברשויות המקומיות

שמחה רוטמן:  יש לך חוק על מהנדס העיר, החוק על מהנדס העיר אומר: ברשות מקומית מעל 10,000 תושבים – הוא חייב להיות במשרה מלאה; מתחת ל-10,000 תושבים – קובעים כך וכך

שמחה רוטמן:  מתערבים בדברים שבדרך כלל לא מתערבים בהם בחקיקה ראשית כי אומרים: יש רשות שנוח לה שלא ימנו לה מהנדס או שימנו לה מהנדס וישימו אותו ברבע משרה כדי שלא יפריע לבנות

גלעד קריב: אבל זה לא רלוונטי פה

שמחה רוטמן: רגע

שמחה רוטמן:  ממונה תלונות ציבור, יועץ משפטי, אנחנו מסדירים כל אחד מהדברים האלו בחקיקה מתוך איזושהי הבנה שאנחנו לא נותנים 100% יכולת לרשות המקומית לשחק עם התחומים

שמחה רוטמן:  פה ברגע שאתה מייצר, וזו אחת מהבעיות שהייתה בשיטה הקיימת, אתה מייצר סיטואציה שאם הרשות המקומית לא ממנה - - -     

גלעד קריב: אני אתן לך פתרון

גלעד קריב:  אבל הכול בר  - - -     

שמחה רוטמן: ו - - - וטו – הכול פתיר, נכון, אבל זה חלק מהסיבות

גלעד קריב: הכול פתיר

גלעד קריב:  לכן, מה שהיה צריך להיות כאן – קודם כול, מבחינתי, העיקרון הוא שהרוב בגוף הבוחר צריך להיות של נציגי ציבור שנבחרים על ידי הציבור ולא ממונים על ידי השר

גלעד קריב:  כדי לתת ביטוי לרעיון שרב נבחר על ידי הקהל בסופו של דבר

גלעד קריב:  זה קודם כול, זה העיקרון

גלעד קריב:  כרגע העיקרון הזה מוכחד בשיטה שלכם, הוא בדיוק להפך, הוא בדיוק להפך

גלעד קריב:  אתה רוצה למנוע מצב של יכולת שיבוש על ידי הרשות? בסדר גמור

גלעד קריב:  אומרים לרשות המקומית: יש לכם חודשיים למנות את נציגי הציבור שלכם

שמחה רוטמן: ואני מעצים את הכוח של השר יותר ממה ש - -      

גלעד קריב: לא, לא נכון

גלעד קריב:  לא מיניתם את נציגי הציבור? השר ימנה את נציגי הציבור במקומכם

גלעד קריב:  גם אני לא חושב שלרשות מקומית צריכה להיות יכולת שמשבשת את כוונת המחוקק, אבל פה אתם מדברים על דבר אחר לגמרי, יש פה השתלטות מלאה של הממסד הרבני

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  גלעד, העלית נקודה

גלעד קריב: זה אחד

שמחה רוטמן: זה אחד? העלית חמש נקודות, ספרתי נקודות

גלעד קריב: לא, לא נכון

גלעד קריב:  אני אומר עוד פעם: כל הרעיון הזה צריך להשתנות ואפרופו - - - צריכות להשתנות

שמחה רוטמן: שמעתי, אנחנו נבדוק את הסוגיה הזאת

שמחה רוטמן:  אני לא מקבל את הטענה, אני חושב שחצי-חצי זה איזון נכון, אבל בסדר

גלעד קריב: אבל אין פה חצי-חצי

שמחה רוטמן: יש חצי-חצי

גלעד קריב: אין פה חצי-חצי, אין פה חצי-חצי דה פקטו

גלעד קריב:  אנחנו לא מחוקקים באיזשהו אינקובטור, אנחנו מחוקקים בעולם האמיתי

גלעד קריב:  חבר'ה, אין פה שום חצי-חצי

גלעד קריב:  חבר'ה, די, נסתכל נכוחה

גלעד קריב:  אין פה חצי-חצי, נקודה

גלעד קריב:       דבר שני, ההיקף של חברי מועצת הרבנות הראשית הוא לא פרופורציונלי

גלעד קריב:  צריך שיִשָּׁמַע בתוך הגוף הבוחר, הוא לא פרופורציונלי

שמחה רוטמן: אני חולק עליך

גלעד קריב:  בסדר גמור

גלעד קריב:  והערה, שאני מנצל את ההזדמנות - - -     

טלי גוטליב: הו, הינה זה בא, הינה זה בא

שמחה רוטמן: לא, לא

גלעד קריב: שירת נשים, שירת נשים – תפסיקי

טלי גוטליב: אני חייב, אני חייב לפלג עכשיו, אני חייב לשסות עכשיו

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: אם לא, זה לא אני

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: סליחה, זה יום אחרון לפני הפגרה

שמחה רוטמן: לא הבנתי, מה זה אס"ק (אווירת סוף קורס)?     

טלי גוטליב: חייבת, חייבת

גלעד קריב: טלי, זה לא יום אחרון

גלעד קריב:  ביום שלישי וביום רביעי - -     

טלי גוטליב: תראה אותי פה גם ביום שלישי וביום רביעי

גלעד קריב:  יש דיוני ועדה

טלי גוטליב: אני באה תמיד, כמו שאתה יודע, גם כשהייתי בסנקציות הגעתי

שמחה רוטמן: טלי

טלי גוטליב: הינה, אני פשוט מנסה לקטוע לו את חוט המחשבה

שמחה רוטמן: תני לגלעד להתבטא

גלעד קריב: גם אם תקטע לו את חוט המחשבה, הוא עדיין יפלג

גלעד קריב:  הינה זה בא, הינה זה בא

שמחה רוטמן: אני לא מאמין שאני צריך להגיד את זה

שמחה רוטמן:  האיש שמתבטא הכי הרבה פה בוועדה, אני צריך לשמור על זכותו להתבטא

שמחה רוטמן:  בבקשה

טלי גוטליב: רגע, הינה, תראו בבקשה

שמחה רוטמן: גלעד, בבקשה

טלי גוטליב: בבקשה, במילים נרדפות

שמחה רוטמן: טלי

גלעד קריב: סיימת?     

טלי גוטליב: אוקסימורון

שמחה רוטמן: טלי

שמחה רוטמן:  גלעד

גלעד קריב: לגבי הסעיף הקודם

גלעד קריב:  הבעיה שאנחנו דיברנו בה לגבי הסעיף הזה, באה לידי ביטוי גם בהרכב ועדת הבחירות

גלעד קריב:  בסופו של דבר, דה פקטו, גם בהרכב ועדת הבחירות יש רוב, לא לנציגי הרשות המקומית

גלעד קריב:  יש שם שלושה מול שניים

גלעד קריב:  ועוד פעם, כדי להגדיל את הבעיה אתם למעשה קובעים מצב שגם בהרכב המניין החוקי הוא שלושה

גלעד קריב:  זאת אומרת, ועדת הבחירות יכולה לתפקד גם אם אין נציג של הרשות המקומית

גלעד קריב:  זה פשוט בלתי מתקבל על הדעת

גלעד קריב:  אני אומר עוד פעם: רוצים להכניס מנגנון שמונע מראש העיר לקעקע את תהליך הבחירה? בסדר

גלעד קריב:  אם ראש העיר לא מינה את הנציג, אם הנציג המקומי לא התייצב פעמיים

שמחה רוטמן: אבל יש שם דיין מכהן

שמחה רוטמן:  אתה סופר את הדיין המכהן כצד?     

גלעד קריב: בוודאי

גלעד קריב:  מכיוון שכשאני אומר: יש ציבור מקומי, יש נציגות לציבור המקומי

שמחה רוטמן: אבל ועדת הבחירות לא קשורה לנציגות, ועדת הבחירות זה כדי לפקח על הליך הבחירות

גלעד קריב: לא, לא, ועדת הבחירות קשורה מאוד

שמחה רוטמן: לכן, יש שם אמירה שנציג אחד מהקואליציה ונציג אחד מהאופוזיציה

גלעד קריב: היא הנותנת, שגם אתה חושב שבסופו של דבר צריך להיות שם ייצוג

גלעד קריב:  לתת בסופו של דבר ייצוג, אבל ליטול מהייצוג הזה את היכולת של ההשפעה המעשית, מכיוון שיש שם רוב ברור - - -     

קריאה: אבל יש להם ייצוג, יש להם שניים, מה זאת אומרת?      

גלעד קריב: שניים מתוך חמישה

קריאה: בסדר

גלעד קריב: אם אנחנו רוצים לשחק בנדמה לי - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, יש פה חוט שני שעובר בכל

שמחה רוטמן:  אתה מסתכל על השר לשירותי דת ועל מועצת הרבנות הראשית ועל דיין מכהן – מבחינתך הכול אותו דבר

שמחה רוטמן:  אני לא מקבל את התזה הזאת

גלעד קריב: אני חושב שברוב המקרים, כאשר מדובר על מינוי של רבני ערים – כן

שמחה רוטמן: בסדר, אני חולק עליך

גלעד קריב: היושב-ראש, נאמר כך: לכל הפחות, ההיסטוריה - - -     

שמחה רוטמן: מה התפקיד של ועדת הבחירות? ועדת הבחירות שם ממנה? ועדת הבחירות - - -     

גלעד קריב: הכול בסדר

גלעד קריב:  ההיסטוריה ב-30 השנים האחרונות, מלמדת אותנו שיש חשש לאיזושהי אחידות קו

גלעד קריב:  אי-אפשר לעצום את העיניים

גלעד קריב:  ולכן, אני בא ואומר - - -     

אליעזר רונן: אולי תביא דוגמה? תביא דוגמה

שמחה רוטמן: אפשר להשמיץ, למה דוגמאות? למה דוגמאות קונקרטיות? אפשר להשמיץ

קריאות: - - -     

גלעד קריב: אדוני הרב, אין לי עניין - - -     

אליעזר רונן: תביא דוגמה שהייתה

גלעד קריב: אני לא צריך להביא דוגמה

אליעזר רונן: כי זה לא היה

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  אדוני, תקשיב: מבחינתי, יש עיקרון

טלי גוטליב: אבל הוא מבקש דוגמה, הוא צודק

גלעד קריב: טלי, רגע

גלעד קריב:  מבחינתי יש עיקרון: בהליכי בחירות של רב עיר הדומיננטיות צריכה להיות - -      

שמחה רוטמן: בסדר גלעד, אבל על העיקרון חלקנו

גלעד קריב: - - לציבור המקומי

שמחה רוטמן: בסדר גלעד, אבל אי-אפשר

שמחה רוטמן:  אני באמת אומר - - -     

גלעד קריב: תסביר לי למה אתה גם עושה הרכב כזה וגם הקוורום החוקי הוא שלושה אנשים

גלעד קריב:  למה הוא לא ארבעה? ורק אם הנציג – למה לא לקבוע שהפורום החוקי בהכרח כולל נציג מקומי?      

אליעזר רונן: שיבוא לדיונים, מה הבעיה?     

גלעד קריב: אל תהיו - - - באמת

שמחה רוטמן: אגב גלעד, באמת לא היה צורך בסעיף הזה, כי הכלל הבסיסי הוא שמניין חוקי זה הרוב אלא אם כן יש משהו אחר

שמחה רוטמן:  אם אין הוראה של מניין חוקי אז אפילו לא צריך את הרוב, מספיק מי שמגיע

שמחה רוטמן:  רק לעניין הרכב קטוע אנחנו יודעים שצריכים איזושהי אמירה

שמחה רוטמן:  אתה מייצר ועדת בחירות שבה משוקפים – את ההבדל בין ייצוג ושיקוף אתה מכיר

שמחה רוטמן:  אני שוב אומר: יש מחלוקת עקרונית, שמנו אותה על השולחן

שמחה רוטמן:  אתה חושב שצריך שיהיה רוב מקומי ואני חושב שצריך שיהיה איזון בין האינטרס המקומי לאינטרס - - -     

גלעד קריב: איזון

שמחה רוטמן: מחלוקת, מותר שתהיה מחלוקת, שמים אותה על השולחן

שמחה רוטמן:  לא צריך כל הזמן לבוא ולהציג אותה כאילו גילינו אותה הבוקר מחדש

שמחה רוטמן:  אני הסברתי, ואני חושב באריכות – הקדשנו לזה את הישיבה הראשונה – אמרתי שבעיר כמו תל אביב, הרוב המוחלט של הנהנים משירותי הרבנות בתל אביב הם לא תושבי תל אביב

שמחה רוטמן:  אמרו: למה אתה נותן להם להחליט כל כך הרבה דברים? הממשק ורמת המיקרו-מנג'מנט שהשלטון המרכזי עושה לרשויות המקומיות הוא בעיניי הרבה יותר בעבודה השוטפת, יושבת פה נציגת מהשלטון המקומי: בתחום החינוך, בתחום התכנון, בתחום הזה – עושים מיקרו-מנג'מנט לערים בכל

שמחה רוטמן:  פה אנחנו אומרים: מרגע שרב ממונה, בגדול לא עושים לו מיקרו-מנג'מנט

שמחה רוטמן:  הורדנו גם את הסעיף של המיקרו-מנג'מנט שחששתם ממנו והצגתם לי אותו

שמחה רוטמן:  אמרתם: אתה אומר לא מיקרו-מנג'מנט, אבל הוא כפוף בכל – הורדנו את הכפוף בהכול, מתוך הבנה שיש איזשהו איזון בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי

שמחה רוטמן:  אז אמרנו: אתם לא רוצים שנעשה לו מיקרו-מנג'מנט ביום-יום? זו לא הייתה הכוונה

שמחה רוטמן:  חשדתם בזה – הורדנו את זה

שמחה רוטמן:  אבל ההבנה שלפחות בבחירה, בהתאמה, בהבנה שהממשק של הבן-אדם הזה, האנשים שאיתם הוא מתכתב זה גם השר גם הרבנות הראשית וגם התושבים המקומיים, זו האמירה

גלעד קריב: אני לא כופר בזה, הכול בסדר

גלעד קריב:  רק שההצעה שלכם היא לא פרופורציונלית

שמחה רוטמן: בסדר, על זה הוויכוח

יוסף שגל: אני יכול לומר מילה?     

שמחה רוטמן: כן, רגע

שמחה רוטמן:  בבקשה

יוסף שגל: הרב יוסף שלוש, יושב-ראש ארגון הרבנים בהתיישבות

יוסף שגל:  כפי שאמרתי בישיבה הראשונה - - -     

שמחה רוטמן: וחבר מועצת הרבנות הראשית

יוסף שגל: אני חבר מועצת הרבנות הראשית לישראל והם מטיחים כאן - - - לכן, החלטתי שבכל זאת, בנושא הזה, אני אדבר

יוסף שגל:  כבר בישיבה הראשונה אמרתי את זה: לפני כ-12 שנה, 13 שנה, הצעתי למספר שרים להכניס את חברי מועצת הרבנות הראשית לישראל בתור גוף בוחר, להחליף את נציגי בתי הכנסת שעשו פוליטיקה ועיכבו את כל – לא שהם אשמים, אבל ההליך - - -     

שמחה רוטמן: ההליך עשה הרבה פוליטיקה

שמחה רוטמן:  כן, זה נכון

שמחה רוטמן:  אגב, זה היה קונצנזוס

שמחה רוטמן:   גלעד, אתה לא צריך – לא חובה כל דבר - - -     

יוסף שגל: יתרה מכך, אני גם הצעתי - - -     

גלעד קריב: יש הבדל בין: עשו פוליטיקה, לבין: ההליך היה מסובך

יוסף שגל: ההליך היה מסובך מאוד

שמחה רוטמן: ההליך עשה הרבה פוליטיקה, הוא היה מסובך בגלל הרבה מאוד פוליטיקה

יוסף שגל: וכל העניין הזה היה מאוד לא נעים

יוסף שגל:  יתרה מכך, אני לא הצעתי דווקא את חברי מועצת הרבנות הראשית

יוסף שגל:  הצעתי את ההצעה הזאת לחמישה או שישה שרים ב-12 השנים האחרונות, ביחד עם מכלול הצעות

יוסף שגל:  לאו דווקא את כל חברי מועצת הרבנות הראשית, אמרתי: חמישה מתוכם – הוותיקים או המבוגרים

יוסף שגל:  מה המטרה של החמישה המבוגרים או הוותיקים? שאין בזה פוליטיזציה, פלוני או אלמוני, מפלגה כזו או אחרת

שמחה רוטמן: אתה רוצה סניוריטי?     

יוסף שגל: כן

יוסף שגל:  כן, אני אומר בצורה הכי ברורה: להסיר את - - -     

שמחה רוטמן: שגלעד יגיש הסתייגות, הוא אוהב סניוריטי

יוסף שגל: לא, לא, להסיר את החששות שמועלים כאן

יוסף שגל:  שיהיו קבועים בחוק חמישה, הוותיקים מתוכם, אלו שהם - - - פעם זה הולך לצד הזה, פעם זה הולך לצד הזה

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  כבוד הרב, אגיד למה זה להפך

שמחה רוטמן:  הרבה יותר הגיוני בהתחשב בהרכב העדתי, גם כתבנו, הרבה יותר הגיוני שלעיר מסוימת – דווקא בגלל הטענות שעלו פה, שאתה רוצה אנשים שמכירים יותר

שמחה רוטמן:  למשל בעיר רמת גן, הגיוני שרב העיר תל אביב, שיושב במועצת הרבנות הראשית מכוח תפקידו ומכיר את זה יותר טוב, הגיוני שמועצת הרבנות הראשית תגיד: בזה אתה תשב

שמחה רוטמן:  כי הוא מכיר יותר

עידו פכטר: זה לא מפורט

שמחה רוטמן: לא, זה לא מפורט

שמחה רוטמן:  נכון, אני משאיר את זה לשיקול דעת מועצת הרבנות הראשית, לא הכול אני יכול לפרט

עידו פכטר: באותה מידה הם יכולים למנות מישהו אחר שלא מכיר, ולא פתרת

שמחה רוטמן: נכון, אם אתה לא סומך על שיקול דעת של גוף אז אתה לא נותן לו שום כוח

שמחה רוטמן:  ולכן, אתה לא סומך על שיקול הדעת של הגוף - - -     

עידו פכטר: זה לא פותר

שמחה רוטמן: זה כן פותר

שמחה רוטמן:  זה נותן את האפשרות לעשות את ההתאמה הנכונה בכל מקרה ומקרה, בלי להכתיב את זה מראש בחקיקה

יוסף שגל: אנחנו צריכים לדעת שחברי מועצת הרבנות הראשית לישראל נבחרו על ידי 150 חברי גוף בוחר של רבני ערים מכל הארץ: רבני רשויות מקומיות, ראשי ערים, ראשי מועצות מקומיות וראשי מועצות דתיות

יוסף שגל:  זה גוף מאוד מאוד משולב

יוסף שגל:  נוסף לכך, זה גוף שבעיניי מבין הרבה מאוד בענייני רבנים, מה טוב לעיר

יוסף שגל:  כל שכן הרבנים הראשיים לישראל שמכתתים רגליהם מעיר לעיר בכל הזדמנות, בכל קריאה

יוסף שגל:  כשעיר פלונית אלמונית קוראת להם: למה הרב הראשי לא מגיע אלי? והוא מגיע לכל מקום

יוסף שגל:  הרבנים הראשיים הם אלו שיותר מכירים את הצורך של העיר, למקום, לשעה, לסגנון

איתיאל גליקסברג: יש מָרָא דְאַתְרָא, רבני עיר, שבוכים שהרבנים הראשיים מגיעים ואפילו לא באים לבקר בלשכה שלהם

יוסף שגל: ולכן, הם יותר מכל גוף, בשילוב של, כפי שאמרו

יוסף שגל:  מי שמכיר את החברים, אני לא רואה שחברי מועצת הרבנות הראשית לישראל לצד כזה או לצד אחר, הם משולבים מאוד

יוסף שגל:  הם נבחרים על ידי כלל הציבור, חד-משמעית הם נבחרים על ידי כלל הציבור

יוסף שגל:  הם מאוד משולבים במפלגותיהם, לשאלות ששאלו

יוסף שגל:  ולכן, העומק של ההבנה ברבנות עתידית לכל עיר ועיר בנפרד, עיר קטנה או עיר גדולה, של חברי מועצת הרבנות הראשית לישראל, או חלקם כפי שרוצים להציע – שתיהן הצעות נכונות – אני חושב שנכונה ההצעה של חברי מועצת הרבנות הראשית וכל שכן הרבנים הראשיים לישראל

יוסף שגל:  כל הזמן, אני לא מבין מדוע הרב ראשי לישראל לא יכול להביע עמדה בעיר? הרי זו – עוד הייתה איזו תלונה על רב ראשי ישראל: מדוע? אדרבה, הוא הוא שמכיר ומסתובב בערים - - - הוא מכיר כל קהילה וקהילה, מכל סגנון

שמחה רוטמן: כבוד הרב תודה, אני שמח על דבריך, כיהודה ועוד לקרא

שמחה רוטמן:  אני רק אגיד שפלא אדיר בעיניי, באמת פלא אדיר בעיניי, שאנשים שנאבקו בי עד זוב דם - -      

גלעד קריב: עד זוב דם

שמחה רוטמן: - - עד זוב דם ממש, ששלושה שופטים מבית המשפט העליון יהיו אלו שיחליטו מי יהיה שופט בית משפט שלום בנצרת

גלעד קריב: לא, ממש לא

שמחה רוטמן: שהם ישבו בוועדה, הם חייבים לשבת שם, שליש מהגוף שבוחר את השופטים במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  אם נוציא אותם – סוף העולם, נגמרה הדמוקרטיה, העולם נגמר

שמחה רוטמן:  אבל הרבנות הראשית, נציגי ציבור ממועצת הרבנות הראשית, שמכירים, עם ניסיון, שיודעים, שלפעמים מכהנים בפועל כרבני ערים, אם הם חס ושלום יהיה להם רבע מגוף בוחר - -       

קריאה: הם רבני ערים

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:      - - רבע מגוף בוחר – מה הם מבינים בכלל? מה הם יודעים? איזה הסדר, הזיה, סוף הדמוקרטיה

גלעד קריב: זה באמת רלוונטי

גלעד קריב:  דיברנו על חוק הדיינים? מישהו דיבר? אתה באמת משווה בין שני הדברים? ברצונכם – אלה נבחרי ציבור, ברצונכם – אלה פקידים של הרבנות הראשית, ברצונכם – הם דומים לשופטים

גלעד קריב:  תעזוב, מסחרה מוחלטת

שמחה רוטמן: גלעד, אני חושב שהמורכבות - - -      

גלעד קריב: אנחנו לא נגד נציגות של מועצת הרבנות הראשית, אנחנו נגד הדריסה של הנציגות של הציבור המקומי

גלעד קריב:  שזה יבוא על חשבון נציגי השר לא על חשבון נציגי הציבור של הרשות המקומית

שמחה רוטמן: גלעד, אני יודע שברגע שאני אומר משהו אתה צריך לעשות לי voice over כדי שחס ושלום לא ישמעו את קולי, אבל אני אפילו לא מדבר על זה שכשאתה בוחר נשיא לבית משפט שלום, בצפון או בדרום הרחוק - - -     

גלעד קריב: אתה באמת - - -     

שמחה רוטמן: אתה לא תיתן לי לדבר בלי שתקטע אותי?     

גלעד קריב: אתה מצליח גם איתי, כן

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אתה בוחר לשים – אתה לא אומר: תן לאנשים המקומיים לבחור, אתה אפילו לא אומר לשופטים המקומיים: תבחרו ביניכם מי האדם שמתאים לנהל את - - - אתה אומר: את זה יקבעו השר ונשיאת העליון

שמחה רוטמן:  הכול בסדר, מערכת היררכית

שמחה רוטמן:  אבל פה אנחנו אומרים: בסך הכול רבע מגוף, שיותאם להרכב העדתי, שיותאם לזה

שמחה רוטמן:  לא, מה פתאום, הרסת את המערכת

גלעד קריב: לא, זה לא מה שאמרנו

גלעד קריב:  על חשבון מי זה בא? שיבוא על חשבון נציגי הציבור שממנה השר

שמחה רוטמן: אני אומר לך: כמה נציגים מקומיים - - -     

גלעד קריב: די, איזו דמגוגיה

שמחה רוטמן: כמה נציגים מקומיים בוחרים את בית המשפט לעניינים מקומיים בנצרת? בית המשפט לעניינים מקומיים

גלעד קריב: אנחנו עוסקים עכשיו בחוק הדיינים או בחוק רבנים שעובדים ברמה המקומית? על מה אנחנו מדברים? מהכול אפשר לעשות סלט?     

שמחה רוטמן: גלעד, אני אומר לך שרבנים עובדים - - -     

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן:  גלעד, אתה שואל ואתה לא מקשיב

שמחה רוטמן:   גלעד, אני אומר לך ואתה לא מקשיב: רבנים עובדים גם ברמה המקומית, גם בממשק בינם לבין שירותי הדת שבאחריות השר לשירותי דת וגם בממשק בינם לבין הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  ולכן, צריך שהגוף הבוחר ישקף את שלושת הדברים האלה

שמחה רוטמן:  זה הכול, זו האמירה

שמחה רוטמן:  אני רק מדבר על האמירה – רמסת, מעכת, אין יותר נציגות מקומית

שמחה רוטמן:  חאלס

גלעד קריב: זה שאתה שומע קולות בראש ואתה מדבר עם עצמך – זה בסדר, אבל אף אחד לא אמר: מעכת, רמסת

גלעד קריב:  אמרו לך את הדבר הבא: יצרתם מצב - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, מה שאמרת - - -     

גלעד קריב: תבדוק, מה אפשר לעשות? אי-אפשר לשים מילים בפי

שמחה רוטמן: בסדר, נבדוק

גלעד קריב: זה שאתה שומע קולות, אתה באמת שומע קולות

שמחה רוטמן: בסדר גמור, תודה

גלעד קריב: לא אמרת: מעכת והרסת

גלעד קריב:  אבל את נציגות הציבור שבוחרת מועצת הרשות המקומית – אתם מחסלים בצורה ברורה

שמחה רוטמן: אבל גלעד, אמרת את הדברים

שמחה רוטמן:  עכשיו זו תגובה לתגובה?     

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  אתה אפילו לא אומר - - -     

שמחה רוטמן: מחסלים

שמחה רוטמן:  סליחה שאמרתי: מעכתי ורמסתי, כשהמילה שאתה אמרת היא בבירור: מחסלים

שמחה רוטמן:  סליחה באמת על ה - - - שלי

שמחה רוטמן:  די גלעד

גלעד קריב: ברצינות

גלעד קריב:  סליחה, אתם הוצאתם לחלוטין את הייצוג של נציגי ציבור שנבחרים על ידי מועצת – לא עשיתם את זה?     

שמחה רוטמן: גלעד, גלעד, תודה

גלעד קריב: למה חצי מהם לא מגיעים על חשבון נציגי הציבור של השר?     

שמחה רוטמן: גלעד, המחלוקת ברורה, תודה

שמחה רוטמן:  הרב יקיר, בבקשה

יעקב יהודה יקיר: שלום חבר הכנסת רוטמן וחברי הוועדה

יעקב יהודה יקיר:  אני קובי יקיר, תורת המדינה, מרכז יכין

יעקב יהודה יקיר:  אני חושב שהדיון שלנו פה הוא דיון עקרוני ביותר

יעקב יהודה יקיר:  אני מבין את הצורך של הצעת החוק לצאת מהתקנות שהיו לפניה עם שינויים מינוריים יחסית, כמו אלה שאנחנו דנים בהם עכשיו

יעקב יהודה יקיר:  אבל אני חושב שדיון בחקיקה ראשית, כמו שאנחנו עושים כאן, חייב לרדת לעקרונות ולמה שהיה קודם

יעקב יהודה יקיר:       כל הזמן מדברים פה על: האם הרבנים הם נבחרי ציבור? האם הם מייצגים את מועצת הרבנות הראשית? כשהתחיל התהליך הזה של מינוי הרבנים בתחילת היישוב העמדות היו מאוד מאוד ברורות, הייתה כנסת ישראל והייתה לשכת הרבנות שלה

יעקב יהודה יקיר:  לא סתם עד שנת 2014 היה רוב מוחלט לנציגי בתי הכנסת ונציגי המועצה הדתית בתקנות

יעקב יהודה יקיר:  התפישה שעמדה מאחורי הדבר הזה הייתה תפיסה של עצמאות למוסדות הדתיים, שמי שינהל אותם יהיו אנשים שחפצים בהנהגה רוחנית

יעקב יהודה יקיר:  כל הזמן אנחנו דנים פה בשאלה עקרונית: האם הרב הוא נציג ציבור או שהוא גם נציג של איזו מערכת דתית

יעקב יהודה יקיר:  הרב סולובייצ'יק אומר שהוא נציג של שתי המערכות הללו: הוא גם מורה הוראה והוא גם פוסק

יעקב יהודה יקיר:  בקטע הזה הוא בוודאי מתמנה על ידי האוטוריטה של התורה, כך זה מי שממנה אותו

יעקב יהודה יקיר:  הרב סולובייצ'יק הולך בצורה חריפה מאוד ואומר: אפילו ההימלכות בציבור, בהיבט הזה שלו, לא נדרשת

יעקב יהודה יקיר:  אלא מה? ההיסטוריה מלמדת וכך זה גם צריך להיות, שיש לו עוד כובע: הוא גם נציג ציבור, הוא גם משרת את הציבור, והוא גם דן בצרות ובצרכים של הציבור

יעקב יהודה יקיר:  ולכן, כן נמלכים בציבור

יעקב יהודה יקיר:       עד התקנות שהשתנו – לא רק על ידי מפלגה אחת אלא על ידי הרבה מפלגות בשדה הפוליטי – היה ברור שהציבור הדתי הוא הרוב

יעקב יהודה יקיר:  כשאנחנו מדברים על ציבור מקומי אנחנו רוצים עצמאות למי שרוצה רב, למי שרואה בו הנהגה

יעקב יהודה יקיר:  לא רק משרת ציבור אלא מנהיג: מנהיג שפוסק לו, מנהיג שמחליט בשבילו איך הוא מתנהל בחיים התורניים שלו

יעקב יהודה יקיר:  בעולם הפוליטי שהוא העולם של האפשר, כמו שחברי מתן כהנא אמר כבר קודם: אנחנו צריכים להגיע לאיזשהו משהו מעשי

יעקב יהודה יקיר:  כל נציג פוליטי בזמנו – זה יכול להיות הרב בן-דהן ב-2014, זה יכול להיות מתן כהנא ב-2022 – משנה את התקנות ומייצר איזשהו מצב שנכון פוליטית לאותו רגע

יעקב יהודה יקיר:  אני חושב שכשאנחנו באים לחקיקה ראשית, אנחנו צריכים לשאול את עצמנו: איך אנחנו נאמנים לעקרונות?      לדעתנו, ההכנסה של נציגי הרבנות הראשית, של מועצת הרבנות הראשית, משיבה את הדומיננטיות של הציבור

יעקב יהודה יקיר:  הוא זה שבאמת רואה ברב את המנהיג שלו

יעקב יהודה יקיר:  הציבור שרואה ברב את הפוסק, הציבור שרואה ברב את מי שמנהיג אותו רוחנית

יעקב יהודה יקיר:  לא רק כנותן שירותים שזה דבר כללי אלא יש לו כובע כזה, שיש ציבור שמטבע הדברים נזקק לו יותר וגם מקבל את המרות של הדבר הזה

יעקב יהודה יקיר:  זה דבר שאני יכול להבין את העיקרון שלו

יעקב יהודה יקיר:       אנחנו עצמנו גם מזדהים עם מה שאומרים פה כל הזמן, שהפתרון הטוב ביותר הוא פתרון שיחזיר את הנציגות המקומית

יעקב יהודה יקיר:  דהיינו, אנחנו ערים לבעיה שהייתה בהליכים של נציגי בתי הכנסת, למורכבות של התהליך הזה, אנחנו חושבים שיש אפשרות כן לחזור אליו

יעקב יהודה יקיר:  אנחנו חושבים שאפשר לתת לתהליך הזה מקום בצורה כזאת שהיא תהיה שוויונית, תטיל את העבודה - - -      

שמחה רוטמן: הרב, ברשותך, תהיה פרקטי

שמחה רוטמן:  יש לך איזושהי הצעה? ראיתי שכתבתם משהו

יעקב יהודה יקיר: כן, אני רוצה להגיד מה אנחנו מציעים

ארז מלול: לפואנטה

יעקב יהודה יקיר: אני מגיע לפואנטה

שמחה רוטמן: יש פה אנשים שצריכים לצאת וממש ביקשו לדבר

שמחה רוטמן:  אם אני זוכר נכון את מה שכתבת ואמרת, גם בישיבות הקודמות, אתה אומר שהמינוי בא ממועצת הרבנות הראשית והמקומיים מאשרים כ-go\no go? בגדול

יעקב יהודה יקיר: אני חושב שהמקומיים, וכשאנחנו מדברים על מקומיים אני מדגיש את זה שוב: אני חושב שצריך להחזיר את המשקל לציבור שרואה ברב את ההנהגה הרוחנית שלו, לא רק כמשרת שלו

שמחה רוטמן: פרקטית

יעקב יהודה יקיר: פרקטית

יעקב יהודה יקיר:  אנחנו אומרים את הדבר הבא: מאז ומעולם היו בתקנות נציגי בתי כנסת

שמחה רוטמן: אבל נציגי בתי כנסת – תתמודד בבקשה עם האמירה שלמנות אותם לגוף בוחר הפך את הבחירה לבלתי אפשרית, תקע את כל התהליך

יעקב יהודה יקיר: אני מכיר את הבג"צים שהיו בנושא

שמחה רוטמן: גם בג"צים וגם: איזה גוף הוא בית בכנסת; מה זה בית כנסת גדול; מה זה בית כנסת לא גדול; האם בית כנסת שמגיעים אליו 1,000 מתפללים ביום כיפור אבל אין לו מניין בימות החול נחשב גדול או נחשב קטן; האם בית כנסת ש – אתה לא יוצא מזה – אלו שמתאגדים כעמותה ואלו שלא מתאגדים כעמותה, ובתי כנסת הכי גדולים בעיר דווקא לא התאגדו כעמותות

שמחה רוטמן:  אתה לא יוצא מזה

שמחה רוטמן:  אני מסכים, הייתי רוצה מאוד

שמחה רוטמן:  ולכן, אני רוצה שכשהשר ממנה את הנציגים שלו הוא בהחלט יסתכל בבתי הכנסת הגדולים בעיר, שיחשוב על זה

שמחה רוטמן:  אני משאיר את זה לשיקול הדעת שלו

שמחה רוטמן:  אבל פרקטית, איך זה עובד?      

יעקב יהודה יקיר: אני אנסה להתמודד עם הדבר הזה

יעקב יהודה יקיר:  אני חושב שעיקר הבעיה היה שנציגי בתי הכנסת מונו על ידי השר או הוועדה שהיא - - -     

שמחה רוטמן: לא, הם מונו על ידי הוועדה

יעקב יהודה יקיר: על ידי הוועדה

יעקב יהודה יקיר:  אני מציע שבתי הכנסת ישנסו מותניים וייכנסו לתהליך

יעקב יהודה יקיר:  מי שלא ייכנס, לא יוכל לטעון לאי-שוויוניות ולמה הוא לא נמצא באירוע

שמחה רוטמן: בסדר

שמחה רוטמן:  אני הקמתי אתמול בבוקר שלושה בתי כנסת אצלי בחצר, באף אחד אין מניין אבל אני בית כנסת ונכנסתי ושיניתי את הקול שלי

יעקב יהודה יקיר: בית הכנסת יצטרך להיות עמותה מוכרת, הוא יצטרך להיות - - -     

שמחה רוטמן:  כבוד הרב, סליחה

שמחה רוטמן:  להקים עמותה עולה 800 שקלים, 900 שקלים

קריאה: 700 שקלים

שמחה רוטמן: 700 שקלים

גלעד קריב: אפשר להציע הצעה פרקטית מאוד?     

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: כל בתי הכנסת הרפורמיים – אוטומטית

גלעד קריב: לא, אנחנו נהיה

גלעד קריב:  רבע מנציגי הנציגות של מועצת הרבנות, חצי ממנה שתבוא על חשבון נציגי השר

שמחה רוטמן: אבל עכשיו זה משהו אחר

גלעד קריב: לא, אבל זה נותן פתרון

שמחה רוטמן: לא, זה לא נותן פתרון למה שהוא מדבר עליו

מתן כהנא: - - - בתי כנסת זה האירוע הכי הזוי - - -     

שמחה רוטמן: כשמתן ואני מסכימים על משהו זה כבר אירוע רציני מאוד

מתן כהנא: הרב קובי למד איתי בכיתה בנתיב מאיר

מתן כהנא:  אני אומר לך: נציגות בתי הכנסת היה האירוע שתקע את כל הליך הבחירה

שמחה רוטמן: אומר שוב ואמרתי את זה גם בישיבות הקודמות: כשהציעו לי את הנוסח – יושבים פה - - - הסתכלתי, התייעצתי, ישבתי גם עם הנציגים של המשרד וגם עם - - -     

גלעד קריב: מי הציע לך את הנוסח? אתה לא כתבת את ההצעה בעצמך?       

שמחה רוטמן: אמרתי לך: לקחתי את הנוסח על בסיס התקנות הקיימות

שמחה רוטמן:  ישבתי וכתבתי אותו על בסיס התקנות הקיימות, ואחר כך דיברתי ביחד עם ארז והתייעצתי גם עם נציגי המשרד

גלעד קריב: מי הציע למי? ארז לך או אתה לארז?      

שמחה רוטמן: אנחנו ביחד, זה לזה

גלעד קריב: ביחד

יעקב יהודה יקיר: אני רק רוצה לסכם

יעקב יהודה יקיר:  אני מבין את הבעיה, אבל ביחס לחידוש העקרוני של הכנסת מועצת הרבנות הראשית לגוף הבוחר, אני חושב שיש בזה תיקון של החזרת הדומיננטיות של הציבור הדתי שרואה ברב את המנהיג הרוחני שלו, את הפוסק שלו, לא רק את משרת הציבור שיש בתמונה הזאת

יעקב יהודה יקיר:  אולי מכיוון שאני באמת חושב שיש צדק בנתינת מקום לציבור המקומי, לדעתנו, יכול להיות שאפשר לעשות את החקיקה הזאת זמנית בינתיים, ולבחון אותה ולראות איך היא פועלת

שמחה רוטמן: יכול להיות, כל חקיקה

שמחה רוטמן:  עמיחי אמר שהוא צריך לצאת

עמיחי פילבר: כן, אני עמיחי פילבר

עמיחי פילבר:  אני לא רוצה להיכנס לסוגיה של משקל הרבנות הראשית, כבר נאמרו פה כל הדברים

עמיחי פילבר:  אני חושב שלגבי המנגנון עצמו, החוק קובע ש-25% בעצם ייבחרו מתוך הרבנות הראשית

עמיחי פילבר:  זאת אומרת, לפעמים זה ארבעה אנשים, לפעמים זה שבעה אנשים, לפעמים זה תשעה אנשים

עמיחי פילבר:  זה יכול לעורר בעיות דומות לאלו שקרו עם בתי הכנסת

עמיחי פילבר:  ולכן, אני מציע שתהיה קלפי במועצת הרבנות הראשית

עמיחי פילבר:  הם יקבלו את ה-25% שלהם, יצביעו ויחלקו

שמחה רוטמן: ייקחו משם את הפתקים כמספר שצריך

עמיחי פילבר: לא, התוצאה שתצא שם תקבל את החלק היחסי

שמחה רוטמן: תקבל את הכוח של רבע

גלעד קריב: נהדר

קריאות: - - -     

עמיחי פילבר: אתה חושב שלכל חברי מועצת הרבנות הראשית יש דעה אחת? גם שם - - -     

גלעד קריב: גם שם לא טוב שתהיה איזושהי - - -     

מתן כהנא: בתנאי שאלה בחירות חשאיות

עמיחי פילבר: ברור, קלפי

ארז מלול: אולי נעשה סקר על ידי מומו פילבר

מתן כהנא: להפך, אני רוצה בחירות גלויות

שמחה רוטמן: טוב, בסדר

שמחה רוטמן:  אני חושב שבדבר הזה יש יתרון גדול דווקא בבחירות חשאיות

גלעד קריב: אדוני, אני מבקש שתעלה לא כהסתייגות, שתבוצע על ידך ועל ידי חבר הכנסת מלול מחשבה

גלעד קריב:  כי אני שותף לעמדתך שזה בסדר למועצת הרבנות הראשית, מעבר לכושר, זה טוב שיש למועצת הרבנות הראשית – אני לא מבין מה אתה  - - -      

שמחה רוטמן: לא, לא, רגע, אני מחזיק

שמחה רוטמן:  זה טוב שיש למועצת הרבנות ראשית, ימשיך כבודו

ארז מלול: תן לו, הוא ברוח טובה

שמחה רוטמן: אני גם ברוח טובה

שמחה רוטמן:  גלעד, ברצינות, אני איתך

ארז מלול: - - -     

שמחה רוטמן: אין ליצנות, סוף סוף הוא מסכים איתי על משהו

גלעד קריב: עזוב

גלעד קריב:  ראיתי שעכשיו הציונות הדתית - -      

שמחה רוטמן: גלעד

גלעד קריב: - - בסרטוני פירגון ואווירה

שמחה רוטמן: לא, תמשיך, זה טוב

קריאה: - - -     

גלעד קריב: לא, איזו הערה, זה שמחה החדש

גלעד קריב:  פתאום הם הבינו שכשרצים מהר מדי במהפכה המשטרית, זה קצת הורס להם את מהפכת הסיפוח

גלעד קריב:  הם רוצים לאזן קצת

גלעד קריב:  הכול בסדר, עכשיו זה שמחה הנחמד

גלעד קריב:       אני מקבל את הרעיון שלמועצת הרבנות הראשית

גלעד קריב:  מעבר לכושר, יש מקום

גלעד קריב:  אבל אני אומר עוד פעם: בסוף אי-אפשר להטות את הכף מבחינת הייצוג

גלעד קריב:  וההצעה שלי – ולא התייחסת גם לאמירה שלי שאין פה רק עניין כמותי, אנחנו גם לוקחים את הרבע של נציגי הציבור שנבחרו על ידי זה – אני מבקש שהייצוג של הרבנות הראשית יבוא שווה בשווה על חשבון נציגי השר ונציגי הציבור של מועצת הרשות

שמחה רוטמן: זאת אומרת, אתה אומר שיהיה חצי מקומיים, רבע נציגי שר, כמה אתה רוצה?      

גלעד קריב: נאמר שאתה חושב שהייצוג הראוי למועצת הרבנות הראשית הוא רבע

שמחה רוטמן: נניח

גלעד קריב: אני מציע שנציגי השר יהיו שמינית ונציגי הציבור שממונים על ידי מועצת הרשות יהיו שמינית

גלעד קריב:  יהיו לנו חצי – חברי המועצה פלוס הממונה או יו"ר; שמינית – נציגות שר; רבע – מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן: שיבדקו גם את העמדה הזאת, בסדר גמור

גלעד קריב: החיסול של המנגנון של נציגי ציבור - - -     

שמחה רוטמן: אחמד, איך אתה רוצה שנבחר את הרבנים שלנו?     

יהודה חשאי: אני חושב שצריך לשמוע את דעתו של אחמד בנושא הזה

אחמד טיבי: זאת הסיבה שאני פה, כי קראתם לי

שמחה רוטמן: כי ראית שאנחנו לא מסתדרים בבחירת רבנים

אחמד טיבי: האמת היא שבגלל שאתם מתערבים במינוי קאדים שרעיים, אני פה כדי להתערב במינוי רבנים

שמחה רוטמן: לא נבחרת שם?      

אחמד טיבי: נבחרתי, אבל נבחרו גם יהודים

גלעד קריב: גם ינון אזולאי

אחמד טיבי: גם יהודים, ינון אזולאי

שמחה רוטמן: גם יהודים בחרו אותך

אחמד טיבי: גם ינון אזולאי נבחר

ארז מלול: אבל הוא הכרחי

גלעד קריב: מה הקשר?      

אחמד טיבי: זה שונה

ארז מלול: זה אותו דבר, המקור שלו זה מארצות המגרב

אחמד טיבי: בגלל שאבא שלו, עליו השלום, היה גם באותה ועדה

ארז מלול: לא ידעתי

שמחה רוטמן: הרב פכטר, בבקשה

עידו פכטר: הרב עידו פכטר, נאמני תורה ועבודה

עידו פכטר:  אני רוצה להפנות שאלה לייעוץ המשפטי, לגבי העובדה שחברי מועצת הרבנות הראשית נבחרים אחת לחמש שנים, בין היתר, על ידי רבני ערים שיש להם ייצוג גדול מאוד באסיפה הבוחרת את מועצת הרבנות הראשית

עידו פכטר:  האם יכול להיות שחברי מועצת הרבנות הראשית יהיו חברים באסיפה שבוחרת את רבני הערים, כשבסופו של דבר זה גוף שבוחר אותם?     

שמחה רוטמן: יצרנו לזה מנגנון צינון של שלוש שנים או שנתיים

אלעזר שטרן: שנתיים

שמחה רוטמן: יצרנו לזה

שמחה רוטמן:  בוודאי לבחירות הקרובות, שזה היה דבר בולט מאוד

עידו פכטר: אבל אם הם ממונים לכל החיים?     

שמחה רוטמן: אמרנו שבכל מקרה לשנתיים

עידו פכטר: אבל אם רבני ערים ממונים לכל החיים, אז עוד חמש שנים הם יבחרו את אותו נציג מועצת הרבנות הראשית שבחר בהם בהתחלה

עידו פכטר:  האם אין כאן עניין של מעגל קסמים כשכולם בוחרים את עצמם בסופו של דבר? לייעוץ המשפטי

קריאה: כמו בבית המשפט

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  בבקשה

עידו פכטר: אשמח לתשובה

אלעזר שטרן: זו אכן נקודה שמעוררת בעיה, הצגנו אותה גם ביחס לארבעת רבני הערים הגדולות

אלעזר שטרן:  זה מייצר בעיה, הם לא בוחרים את עצמם אבל הם בוחרים את העמית שלהם

אלעזר שטרן:  הסעיף שנוסף בסעיף 13, (ו), נותן לזה מענה

אלעזר שטרן:  אני מסכים שהוא מענה חלקי אבל הוא נותן לזה מענה

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: די

עידו פכטר: איזה סעיף?      

אלעזר שטרן: 13(ו)

אלעזר שטרן:  נותן מענה חלקי במובן הזה שרב עיר באמת לא יכול להשתתף בבחירות למועצת הרבנות הראשית במהלך השנתיים שלאחר בחירתו

אלעזר שטרן:  זה לא נותן מענה מלא, אבל זה כן מרחיק את היחס הזה,  היחס הקרוב שבין החשש לאיזשהו תגמול ביניים בין שני אנשים: אתה תבחר אותי עכשיו – אני אבחר אותך אחרי זה

אלעזר שטרן:  ככל שהדברים מתרחקים אפשר להרחיק את זה גם יותר משנתיים

אלעזר שטרן:  וככל שהמרחק בין הבחירה של זה לבחירה של זה הוא גדול יותר, יש משקל, לפחות מצנן

קריאה: הוא עדיין 1 מתוך 150

עידו פכטר: שנתיים זה לא משמעותי בסדרי המינויים הללו

אלעזר שטרן: אני אומר: אפשר בהחלט להאריך

שמחה רוטמן: מה? 1 מתוך 150

עידו פכטר: אז מה? זה עדיין גוף, זה 30 רבנים, זה משמעותי מאוד

שמחה רוטמן: הרב פכטר, אמרת את דבריך

שמחה רוטמן:  אני חושב שהמנגנון של השנתיים הוא משמעותי מאוד

שמחה רוטמן:  אם נסתכל על ההשוואות, כאשר יושבים אנשים בוועדה ובוחרים לא רק מי – בדוגמה שהבאתי של הוועדה לבחירת שופטים: שליש מחברי הוועדה ממנים אלו את אלו

שמחה רוטמן:  פה אנחנו מדברים על זה שלמועמד יהיה קול אחד מתוך גוף בוחר של 50, ואוסרים על זה לבחירות הקרובות, אלה שלאחר מכן

עידו פכטר: זה לא 1, זה 30 רבני ערים מתוך 150

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: רגע, זה כלל לא הסעיף הזה, זה סעיף 13

שמחה רוטמן:  הרב אריאל

אוריאל לין: אריאל אליהו, יושב-ראש איגוד רבני הקהילות

גלעד קריב: אח של?      

אוריאל לין: כן, אח של

קריאה: בן של

שמחה רוטמן: בן של, נכד של

אוריאל לין: תודה

קריאה: לשם, שבו ואחלמה

אוריאל לין: היושב ראש, כאשר אנחנו מנתחים את הצעת החוק, את המספרים – עשינו טבלה, שלחתי אותה גם לוועדה כדי שכולם יוכלו לראות אותה

אוריאל לין:  על פי התיקון שעשיתם ואחרי התיקונים שנעשו, אנחנו בעצם מעלים בצורה לא פרופורציונלית כוח של מפלגה מסוימת

אוריאל לין:  זאת אומרת, אם בבחירות הקודמות – בשיטה שיצר חבר הכנסת מתן כהנא – מדברים על סיכויי ההצלחה של מפלגת ש"ס, למשל 54%, על פי השינויים פה אנחנו מעלים את הסיכויים ל-82%

שמחה רוטמן: רגע, מועצת הרבנות הראשית - - -     

מתן כהנא: אני נתתי 54% לש"ס?     

שמחה רוטמן: מתן, יש פה האשמה חמורה כלפיך, אתה רוצה להגיב?      

מתן כהנא: אתה עשית חישוב שבשיטה שלי יש 54% סיכויי הצלחה לש"ס?      

אוריאל לין: מחילה, כאשר אתה - - -      

שמחה רוטמן: מפלגת ש"ס – ארז, אתה רוצה להודות למתן על כך שהוא נתן לך בתקנות 54%?     

קריאה: - - -     

אוריאל לין: מחילה, אדייק את הדברים

אוריאל לין:  כאשר השר הממונה, שר הדתות, הוא מטעם ש"ס

שמחה רוטמן: עכשיו אנחנו מדברים

שמחה רוטמן:  זה לא הכוח של ש"ס, אנחנו מדברים על הכוח של השר לשירותי הדת

אוריאל לין: אמת

שמחה רוטמן: בתקנות הקודמות הוא נתן את הכוח לעצמו, הוא רק לא חשב שאחר כך ש"ס יבואו ויהיו בתפקיד

שמחה רוטמן:  סתם, אני צוחק

מתן כהנא: רגע שמחה, בתקנות הקודמות כולם יודעים שנתתי את הכוח לעיר

גלעד קריב: הרב אליהו, הניתוח כרגע הוא על פי החוק החדש

אוריאל לין: יש לי לפי החוק הקודם ולפי החוק החדש

שמחה רוטמן: אבל הוא אמר שמהתקנות הקיימות היה 54% לש"ס

שמחה רוטמן:  איך יכול להיות שמאשימים אותו שהוא נתן 54% כוח לש"ס?     

מתן כהנא: בשביל הסטטיסטיקאי הראשי של המדינה, שנתניהו מינה

אוריאל לין: דייקתי את הדברים: כאשר השר הנבחר הוא מטעם מפלגת ש"ס

אוריאל לין:  אם אנחנו מדברים, לצורך העניין על העיר אלעד, בתקנה הקודמת – הסיכוי של מישהו להיבחר זה 87%, בתקנה הזאת – לא צריך לעשות בחירות, אוטומטית הנציג של ש"ס יכול להתמנות בעיר אלעד

אוריאל לין:  אין כמעט בחירות, אני אומר: זה מנטרל את הבחירות

גלעד קריב: איזה סִיַּעְתָּא דִּשְׁמַיָא הייתה להם כשהם ניסחו את החוק, הם לא התכוונו – ויצא

אוריאל לין: כרגע זה מנטרל את הבחירות ב-17 ערים

שמחה רוטמן: מתן נתן 54% לש"ס,  אני חושב שזה - - -     

אוריאל לין: ב-17 ערים זה מנטרל את הבחירות לגמרי

אוריאל לין:  אין צורך בכלל לגשת לבחירות, אני יכול לתת את הרשימות

גלעד קריב: יהודה, איך זה יצא כך? בפוקס

שמחה רוטמן: הכול בזכות מתן

אוריאל לין: כאשר בעוד 100 ערים, הסיכוי של נציג ש"ס להיבחר זה בין 82% ל-98%

שמחה רוטמן: רק שאלה, מועצת הרבנות הראשית היא ש"ס בעיניך?      

אוריאל לין: אגיד

שמחה רוטמן: לפי איזו התפלגות מפלגתית אתה סופר את מועצת הרבנות הראשית?     

אוריאל לין: מצוין, אני חושב שהיושב-ראש שואל שאלה מדויקת

גלעד קריב: מי אמר שצריך לימודי ליבה?     

אוריאל לין: אני רוצה לדייק את זה

אוריאל לין:  כרגע לקחתי את מועצת הרבנות כשחציה מצביע לש"ס וחציה מצביע לציונות הדתית

אוריאל לין:  מחילה

שמחה רוטמן: מחילה

שמחה רוטמן:  מאחר ואביך הוא במועצת הרבנות הראשית – אני לא יודע לאיזה מפלגה הוא הצביע

אוריאל לין: נראה לי שאתה יודע

שמחה רוטמן: אני חושב שלהגיד , בוודאי ובוודאי כשמתייחסים למועצת הרבנות הראשית: הם של ש"ס והם של הציונות הדתית – אולי יש כאלו של יהדות התורה? העיסוק ברבנים בצורה הזאת, לספור ולצבוע אותם בצבע מפלגתי, אני מוחה על כך

קריאה: יש כאלה ששמים בקלפי עם תמונה ו - - -     

שמחה רוטמן: האם מותר או אסור להם להתבטא פוליטית, זו שאלה אחת

שמחה רוטמן:  אבל לבוא ולהגיד שבהגדרה, מועצת הרבנות הראשית היא חצי ש"ס וחצי ציונות דתית, לא יודע

שמחה רוטמן:  אולי אגיד הלוואי, אבל זה לא משנה

שמחה רוטמן:  אני כתבתי ספר: "מפלגת בג"ץ", אנשים באו אליי בטענות על זה שאני אומר שבג"ץ זה מפלגה פוליטית

גלעד קריב: ספרון, ספרון, אני מבקש לדייק

גלעד קריב:  ספר? ספרון

שמחה רוטמן: לא, לא

שמחה רוטמן:  למה שהעם יבחר את השופטים – ספרון, ספרון ועדיין לא סיימת את הקריאה שלו, כנראה מועט המחזיק את המרובה

גלעד קריב: במדבר, דברים – זה ספר

שמחה רוטמן: עדיין לא סיימת

שמחה רוטמן:  לכן אני באמת מוחה על האמירה כאילו מועצת הרבנות הראשית היא מפלגה פוליטית

מתן כהנא: המחאה שלך נרשמה לפרוטוקול, אבל זה נכון

אוריאל לין: אנחנו בני אדם ולפני שהגעתי לישיבה פה התייעצתי עם שלושה חברי מועצת הרבנות הראשית שהם לא אבא, לא דיברתי איתו על הסוגיה

אוריאל לין:  כולם אמרו לי שבדרך כלל מה שהרב הראשי, הרב יצחק יוסף, רוצה – זה בדרך כלל מה שנבחר, בצורה עקבית בתשע השנים האחרונות

אוריאל לין:  אמרו לי, לא אזכיר את שמם, אבל צריך לדעת

אוריאל לין:  אנחנו לא נערכים

שמעון אלמליח: בטבריה הרב יצחק יוסף רצה מישהו אחר ונבחר הרב בוחבוט, זה קרה לפני שלוש שנים

שמחה רוטמן: יש דוגמאות, אני לא עוסק בדוגמאות

שמחה רוטמן:  אני חייב לומר לך, ויושב פה עוד חבר מועצת הרבנות הראשית, אני חושב שבוודאי בדרך הטבע – גם כשיש וועדה אני יכול להגיד לך ש-99% מההחלטות, בשנייה שלא עוסקים ברפורמה המשפטית 99% מההצעות שאני מעלה פה כיושב-ראש ועדה, וגם כשגלעד היה יושב-ראש ועדה, התקבלו פה אחד בוועדה

גלעד קריב: כן, רק שיש פרופורציות

גלעד קריב:  אצלך 95% זה העיסוק ברפורמה המשפטית, אצלי היה קצת יותר מאוזן

שמחה רוטמן: גלעד, למה? די

שמחה רוטמן:  פרגנתי לך, למה אתה חייב להרוס?     

גלעד קריב: עכשיו גם פרגנתי לך

שמחה רוטמן: אני אומר כיושב-ראש, ואם הרב יוסף הוא עכשיו יושב-ראש מועצת הרבנות הראשית - -      

קריאה: נשיא

שמחה רוטמן: - - נשיא ומכהן כיושב-ראש בפועל – כנשיא הוא בעצם ממלא תפקיד של יושב-ראש, זה מה שהוא עושה – הוא מעלה הצעות

שמחה רוטמן:  בדרך כלל לפני שאתה מעלה הצעה אתה יודע לכוון להסכמה וקונצנזוס

שמחה רוטמן:  ולכן, העובדה שברוב ההחלטות הצעתו מתקבלת היא רק סימן שהוא יושב-ראש טוב

שמחה רוטמן:  יושב-ראש של כל גוף פוליטי כמעט, רוב הצעותיו מתקבלות אם הוא עובד נכון, יש מקרים חריגים שלא

שמחה רוטמן:  בגוף פוליטי הכוונה היא לא לפוליטי-מפלגתי אלא בפוליטי הכוונה שיושבים שם אנשים

שמחה רוטמן:  אני אומר: קל וחומר גוף רבני שמכבד את שיקול הדעת רבני וכדומה

שמחה רוטמן:  אין בזה הוכחה לדבר

שמחה רוטמן:       יש פה מנגנון שכבודו ואף חבר במועצת הרבנות הראשית לא מכירים נכון להיום, שהוא הצבעה חשאית

שמחה רוטמן:  בוודאי ובוודאי שכאשר יושבים אנשים ומצביעים בהצבעה חשאית, גם אם רוצים אי-אפשר להפעיל עליהם לחצים

שמחה רוטמן:  הם בטח ובטח שישקלו, כל אחד – אנחנו יודעים שכאשר מתכנסים פרנסי העיר היה כתוב שכל אחד נותן בתקיעת כף שיכוונו לשם שמיים

שמחה רוטמן:  בוודאי ובוודאי רבנים, בוודאי ובוודאי גדולי הרבנים של מדינת ישראל, בוודאי ובוודאי מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:       ואני אומר לך בכנות, צר לי

שמחה רוטמן:  קטונתי, אני חושב שלהגיד את הדברים שאמרת, בעיניי, זו פגיעה קשה ברבנים שיושבים במועצת הרבנות הראשית ופגיעה קשה בכבודה של תורה

שמחה רוטמן:  אני אומר את זה בצער, בוודאי ובוודאי לספור אותם כאילו הם מצביעים פוליטית על פי אמירה של מפלגה כזו או אחרת

שמחה רוטמן:  הם ישקלו בכל עיר ועיר, כל מי שיהיה, הם ישקלו איזה רב הכי מתאים

שמחה רוטמן:  לספור אותם ועוד לספור אותם אוטומטית כש"ס, כציונות דתית, יחולקו ככה – יחולקו ככה, כאילו הם מצביעים במפתח מפלגתי, אני מוחה על הדבר הזה

שמחה רוטמן:  אני אומר לך שוב, אני לא עיוור למציאות, ברור שלכל רב יש דעה פוליטית משלו

שמחה רוטמן:  חלק מהדברים זה אפילו לא דעה פוליטית, בחלק מהדברים אתה בא ואומר: מפלגה ששומרת על כבודה של תורה, שומרת על בניין התורה בארץ ישראל, זו בכלל לא שאלה של פוליטיקה

שמחה רוטמן:  אבל שבהצבעה חשאית, בגוף בוחר – יושב פה נציג ואפשר לשאול אותו, אני לא יודע מה הוא יגיד

שמחה רוטמן:  אני חושב שהוא יגיד שאני צודק

שמחה רוטמן:  ישב בגוף נציג מועצת הרבנות הראשית, יבחרו את הרב שלוש לשבת באחד מהגופים הבוחרים בעיר מסוימת, הוא יבדוק

שמחה רוטמן:  חזקה עליו שהוא יבדוק נכון מי מתאים לעיר ומי לא מתאים לעיר, ואף אחד לא יכול לתת לו הוראות

שמחה רוטמן:  כי גם אם יתנו לו הוראות הוא לא יקיים אותן, הוא יושב בחדר הקלפי

שמחה רוטמן:  הוא אדם עצמאי מאוד, קלטתי אותו עוד הרבה קודם

אוריאל לין: מחילה, אבל אני אומר: אחרי התייעצות עם שלושה חברים ממועצת הרבנות הראשית, הם אמרו לי שזה מה שהם יעשו

שמחה רוטמן: אני לא יודע, יש התייעצות עם שלושה – יושב פה נציג מועצת הרבנות הראשית, אולי הוא יגיד

טלי גוטליב: אבל לא להיתמם, הוא לא אומר לנו סתם, הרב לא אומר את זה סתם

טלי גוטליב:  אבל אדוני, אדוני יו"ר הוועדה, הוא אומר פה דבר שצריך להתייחס אליו בשיא הרצינות, אני מחזיקה אותו דובר אמת מוחלטת

יהודה חשאי: ההבדל בין מה שהוא אומר לבין מה שאומר היושב-ראש, הוא בין כשיש הצבעה בדרך גלויה ומנסים להגיע לקונצנזוס – הדברים מתקבלים בדרך כלל על דעת היושב-ראש ופה אחד; לבין שליחת האנשים האלה לקלפי חשאית – כשאף אחד לא רואה ואף אחד לא אומר

יהודה חשאי:  ואת זה הוא לא יכול לשאול אף רב

שמחה רוטמן: מהניסיון שלו, כי זה דבר שמעולם לא היה

יהודה חשאי: זה דברים שלא היו

יהודה חשאי:  ולכן, מה שהוא אומר זה דבר - - -     

טלי גוטליב: האם הייתה אי-פעם הבחירה חשאית בניגוד לעמדת הרב?     

שמחה רוטמן: לא היו בחירות חשאיות שהשתתפו בהן חברי מועצת הרבנות הראשית

יהודה חשאי: לא היו, לכן אני אומר

קריאה: אבל זה לא חשאי

שמחה רוטמן: זה חשאי לחלוטין

קריאה: הבחירה החשאית היא הבחירה בסוף, איך בוחרים את הרבנים שיהיו שם?     

שמחה רוטמן: רגע, זו שאלה אחרת

קריאה: זה מה שאתה אומר

שמחה רוטמן: לא, זה לא מה שהוא אומר, שמעתי טוב מאוד מה הוא אמר

ארז מלול: לא, זה לא, אל תכניס לו מילים לפה

שמחה רוטמן: אתה תגיד מה שאתה רוצה, אני שמעתי מה שהוא אומר

ארז מלול: בדיוק, אל תדחוף לו מילים לפה

טלי גוטליב: חבר'ה, תהיו - - - די  - - -     

שמחה רוטמן: אני שמעתי היטב את מה שהוא אמר

שמחה רוטמן:  שוב, יושב פה נציג ממועצת הרבנות הראשית, לא שלושה שדיברו איתם

שמחה רוטמן:  אני גם דיברתי עם חברי מועצת הרבנות הראשית ושמעתי דברים לכאן ולכאן

שמחה רוטמן:  כל מי שדיברתי איתו אמר לי: אני יודע מה קורה כשאנחנו דנים כגוף קולגיאלי, כשהרב מעלה הצעה שהוא כבר מראש יודע שמקובלת על כולם, ברור שאנחנו מצביעים עם הראשון לציון

שמחה רוטמן:  ברור, למה לא? הגיוני

שמחה רוטמן:  הוא עשה את העבודה כמו שצריך, הוא הביא משהו שמוסכם איתנו מלכתחילה

שמחה רוטמן:  אנחנו לא מכופפים את עצמנו לדעתו, הוא יודע מראש מה יעבור ומה לא יעבור וזה מה שהוא מעלה

שמחה רוטמן:  כולם אנשים עם כובד משקל, עם ידע, עם ניסיון, עם דעה עצמאית

שמחה רוטמן:  כשבאים לקבל את החלטת מועצת הרבנות הראשית, דברים שהרב יודע מראש שלא יעברו או שיעוררו מחלוקת, אולי מראש הוא לא מעלה אותם

שמחה רוטמן:  אבל כאשר מצביעים בחשאי – שוב, יושב פה נציג מועצת הרבנות הראשית, הלוואי שיבואו עוד נציגי מועצת הרבנות הראשית ויגידו האם הם יצביעו כי מישהו ילחץ עליהם, כי מישהו יאיים עליהם

שמחה רוטמן:  חס ושלום, איזו אמירה נוראית

ארז מלול: בתור עובד משרד הדתות לשעבר, אני לא רוצה לבזות רבנים שמקורבים לרב כזה או אחר – רב ראשי כזה או אחר – שלא נבחרו למרות שתמכו בהם

ארז מלול:  אגיד לך בארבע עיניים

גלעד קריב: לא, זה לא - - -      

טלי גוטליב: זה לא מתאים, אל תגידו את זה כאן

גלעד קריב: לא, לא

גלעד קריב:  ארז, זו אמירה לא ראויה

קריאה: - - -     

טלי גוטליב: אתם עושים פה חילול השם, די

שמחה רוטמן: גלעד, אתה לא הבנת את מה שארז אמר

שמחה רוטמן:  ארז אמר שהמחשבה כאילו חברי מועצת הרבנות הראשית הם בובות על חוט של ש"ס או - - - זה לא נכון כי היו מקרים שתמכו ולא - - -     

גלעד קריב: אני הבנתי את מה שהוא אמר, את זה הבנתי

גלעד קריב:  מכיוון שהדובר האחרון לא הסתיר את קשריו

אוריאל לין: מחילה, לא אמרתי שהם בובות

שמחה רוטמן: הוא לא התכוון לזה

שמחה רוטמן:  אתה מוכיח משהו שהוא לא אמר, אתה סתם מחמם

שמחה רוטמן:  אני יודע שזה מה שאתה רוצה אבל אתה סתם מחמם, זה לא מה שהוא אמר

ארז מלול: לא מתאים לך גלעד, יש לך איי-קיו גבוה

ארז מלול: דבר שני

ארז מלול:  לפי מה שניתחת, 54% וכולי, בגדרה – איזה רב יכול להיבחר לפי זה? סתם מעניין אותי

ארז מלול:  מה הולך להיות בגדרה?     

אוריאל לין: רגע, אבדוק

אוריאל לין:  בגדרה 94% סיכוי של נציג ש"ס להיבחר

שמחה רוטמן: אני לא מקבל את התזה הזאת, אתה ספרת עכשיו את נציגי מועצת הרבנות הראשית

גלעד קריב: אבל מותר לו להציג את התזה ויש שמועה שהיא גם נכונה

שמחה רוטמן: בסדר גמור, מותר לו ומותר לי למחות

שמחה רוטמן:  עורכת הדין ירדנה קופ-יוסף, בבקשה

ירדנה קופ-יוסף: בניגוד לדברים שנאמרו פה, בעיקר פוליטיים והצעות פרקטיות משפטיות, אני כן רוצה להגיד משהו מהכיוון של המשפט העברי

ירדנה קופ-יוסף:  זו לא העמדה של משרד המשפטים, של ייעוץ וחקיקה

גלעד קריב: המחלקה למשפט עברי?     

ירדנה קופ-יוסף: אני מהיחידה למשפט עברי במשרד המשפטים

ירדנה קופ-יוסף:  אני חושבת שנכון בדיון כזה להגיד כמה דברים שנאמרו מתוך התורה ומתוך הפוסקים, ולא רק דברים שנאמרים מהשיקולים הפוליטיים

ארז מלול: קודם כל, בהתייחס למה שהציע חבר הכנסת מתן כהנא, שזה דבר מעניין מאוד

ארז מלול:  אנחנו מצאנו לפני שבוע בפרשת השבוע בקשה, כשמשה חוזר על הדרך של מינוי השופטים הוא אומר: "הָבוּ לָכֶם אֲנָשִׁים חֲכָמִים וּנְבֹנִים וִידֻעִים לְשִׁבְטֵיכֶם וַאֲשִׂימֵם בְּרָאשֵׁיכֶם"

ארז מלול:  כלומר, זה היה נשמע – חבל שהיושב-ראש לא פה, מכיוון שהיושב-ראש הכי רוצה משפט עברי

גלעד קריב: בכל פעם שעוברים למשפט עברי הוא יוצא, אני שמתי לב לזה

ירדנה קופ-יוסף:  בסדר

ירדנה קופ-יוסף:  אנחנו ידידים טובים והוא בוודאי יקשיב לדברים, אני משוכנעת בזה

ירדנה קופ-יוסף:       אבל זה סותר בעצם את מה ששמענו כשהיה מינוי השופטים בספר שמות

ירדנה קופ-יוסף:  שם זה כאילו היה מוטל על משה רבנו, לפי ההצעה של יתרו, שהוא עצמו ימנה את השופטים

ירדנה קופ-יוסף:  איך המלב"ים מיישב את הסתירה הזאת? הוא אומר שבאמת השבטים עצמם יביאו את כל המועמדים והם יהיו מוסכמים עליהם כמינויים שלהם, כי הם יודעים מי חכמים ונבונים, "וִידֻעִים לְשִׁבְטֵיכֶם"

ירדנה קופ-יוסף:  הם יודעים את הדבר הזה ברמה המקומית

ירדנה קופ-יוסף:  ומשה רבנו ביודעו את כל התכונות מסביב, את יראת השם וכולי, בעצם יאשר את המינוי

ירדנה קופ-יוסף:       זאת אומרת, יש בסיס לדבר הזה

ירדנה קופ-יוסף:  כשהרב שלוש דיבר על זה שחשוב ששם יהיה המשוב של מועצת הרבנות הראשית, יכול מאוד להיות שאנשי מועצת הרבנות הראשית יישבו בוועדה כמייעצים בשלב הראשון, לא כקובעים, לא כמחליטים ולא כבוחרים

ירדנה קופ-יוסף:  כי הם באמת יודעים את הדברים האלה

ירדנה קופ-יוסף:  לאחר מכן אולי תהיה גם זכות הווטו, יהיה דבר כזה אם זה לא יהיה מקובל עליהם כי הלכו רחוק מדי

ירדנה קופ-יוסף:  אני נותנת את זה כדוגמה שיש לנו

ירדנה קופ-יוסף:  אבל מי שבאמת הכי חשוב הוא הציבור, שהציבור עצמו יהיה הרוב

גלעד קריב: זה העיקרון, שהציבור יהיה הרוב

גלעד קריב:  זכות וטו בעצם הופכת את זה ונותנת להם 100%

מתן כהנא: לא, לא

שמחה רוטמן: לא נכון

ארז מלול: שותפים להליך, זכות וטו

ירדנה קופ-יוסף: סליחה חבר הכנסת, אני רוצה להגיד משהו שמגבה גם את הצד שלך

מתן כהנא: רגע, אבל כשגיבית אותי הוא לא היה פה

שמחה רוטמן: לקחתי בחשבון שמתן מגובה מכל הכיוונים

ירדנה קופ-יוסף:  לא, אבל שמחה, דיברתי על המלבי"ם מהפרשה הקודמת, שהיה באמת בחירת דו-שלבית

ירדנה קופ-יוסף:   שהבחירה זה על פי "שִׁבְטֵיכֶם"

ירדנה קופ-יוסף:  האנשים המקומיים באמת יודעים מי טוב להם למקום הזה, ואחר כך משה רבנו נותן לזה אישור סופי מכיוון שיש תכונות נוספות שצריך לקחת בחשבון

שמחה רוטמן: שזה משהו שהוא קצת הפוך ממה שהרב יקיר דיבר עליו

ירדנה קופ-יוסף: הפוך בדיוק

מתן כהנא: היא דיברה על רעיון הווטו שהעליתם

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  כשהרב יקיר אמר הפוך, שבעצם מלמעלה ממנים ומלמטה יש את הווטו

ירדנה קופ-יוסף: אבל בדיוק בעניין הזה, מה שאני אומרת מגובה גם על ידי התשובות

ירדנה קופ-יוסף:  אם מסתכלים בשו"ת החתם סופר – זה שו"ת שחשוב מאוד שיכירו – בחלק ה' סימן יט, רק שתדעו שהיה ברור מאוד

טלי גוטליב: אני מתנצלת שאני עוזבת באמצע הדברים שאת אומרת כי אנחנו בחוץ וביטחון

טלי גוטליב:  רק רציתי להתנצל, שלא תחשבי שזה מזלזול

ירדנה קופ-יוסף: אני לא חושבת כך, אני נותנת, אני חושבת שזה קצת - - -     

שמחה רוטמן: בבקשה, ירדנה

ירדנה קופ-יוסף: אולי האירוניה היא שאני יושבת פה בלי הזקן ונותנת את המקורות של המשפט העברי, אבל בסדר

שמחה רוטמן: גם אני בלי זקן ולפעמים אני עושה את זה, זה בסדר

ירדנה קופ-יוסף: בסדר

ירדנה קופ-יוסף:  אבל בבירור החתם סופר מוחה שם באופן חזק מאוד על זה שממנים מעל, מגבוה, בניגוד לדעת הציבור

ירדנה קופ-יוסף:  זה תנאי והוא מביא שורה של ראשונים שמסכימים לדבר הזה, שאם הציבור כבר בחר בבן אדם הנכון על פי דעתו, הציבור המקומי, אז נכון שהשר ייתן אישור לדבר הזה

ירדנה קופ-יוסף:  זה המשפט העברי באופן חד-משמעי

שמחה רוטמן: אבל ירדנה, השאלה היא – אגב, סליחה שאנחנו מדברים על בסיס שמות ראשונים

מתן כהנא: היא כבר העלתה את הקשר ביניכם, את הגילוי הנאות הזה עברנו

שמחה רוטמן: את הגילוי הנאות שלמדנו ביחד, אבל את זה שנסענו ביחד במשך שעות היא לא נתנה

מתן כהנא: יכול להיות שאתה העתקת ממנה את כל העבודות?     

גלעד קריב: איפה למדתם ביחד?     

שמחה רוטמן: גלעד, באותה התוכנית שגם אתה למדת בה

מתן כהנא: איזו?     

שמחה רוטמן: תל אביב-נורת'ווסטרן

גלעד קריב: באמת?     

שמחה רוטמן: לא איתך, אבל באותה תוכנית

ארז מלול: אבל אצלו - - - ואצלך - - -     

גלעד קריב: אני הייתי הדור המייסד

שמחה רוטמן: בדיוק

קריאה: - - -     

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  גם שמחה וגם אני עוד לא הגענו למדרגה של דוקטור מאוניברסיטת לטביה, אבל יש לנו עוד לאן להתפתח

שמחה רוטמן: אני רק אומר: העובדה שצריך את המקומיים זה נכון

שמחה רוטמן:  אבל ההבנה שלפיה נציגי הציבור, נבחרי הציבור המקומיים ברשות המקומית רק הם נחשבים המקומיים, בוודאי ובוודאי כאשר עוסקים בבחירת רב, אני חושב שזה קצת אנכרוניזם

שמחה רוטמן:  זה לא מדויק

ירדנה קופ-יוסף: זה בוודאי נכון

שמחה רוטמן: לכן, אני חושב שנציגי השר, כשהוא בוחר בהתייעצות עם ראש העיר והוא בוחר אנשים מקומיים שפעילים בתחומי הדת, הם גם חלק מהמקומיים, הם גם חלק מהרוב

שמחה רוטמן:  אי-אפשר להסתכל על זה בתור: אלה אנשים של השר שהוא מביא מהמשרד שלו

ירדנה קופ-יוסף: לכן, אני אומרת ברמה העקרונית שרוב הציבור חייב להיות הקובע, הציבור המקומי

ירדנה קופ-יוסף:  כשמדובר בערים גדולות וגדולות יותר, יכול להיות שעוצרים לחלק לפי גודל עיר, כי באמת יש ערים שהדברים באמת מקומיים מאוד, ויש ערים בישראל שהם יותר משפיעים

שמחה רוטמן: אני אומר: יש פה שני אלמנטים, זה נכון

ירדנה קופ-יוסף: אני באתי להעיר את הדברים ואני חושבת שכולם צריכים לקחת את זה לתשומת הלב, כי אנחנו חושבים שמועצת הרבנות הראשית בכל הארץ זה אותו דבר

ירדנה קופ-יוסף:  משה רבנו התחיל בזה שהם יהיו ראויים "לְשִׁבְטֵיכֶם"

ירדנה קופ-יוסף:  זה באמת היה עניין, שהארץ מחולקת, היא שונה, יש מקומות שונים בארץ והאנשים המקומיים מכירים את הצרכים שלהם, לפחות על פי השו"תים שלנו

איגי פז: אפשר עוד נקודה?     

שמחה רוטמן: כן

איגי פז: בזווית ההיסטורית, תמיד הייתה מעורבות בהליכי הבחירה

איגי פז:  מאז שהותקנו תקנות כנסת ישראל בתקופת המנדט ב-1936 תמיד הייתה מעורבות של השלטון המרכזי בבחירה של הרבנים

קריאה: - - - 

איגי פז: כן נכון

איגי פז:  אבל המעורבות הזאת באה לידי ביטוי בבחירת של הנציגים - -     

שמחה רוטמן: המקומיים, של נציגי בתי הכנסת

איגי פז: - - המקומיים

איגי פז:  למיטב בדיקתי זו הפעם הראשונה שמה שמוצע לחוקק פה – שבעצם הנציגים שבוחרים ממש, יהיו אנשים שלא פועלים מתוך הרשות המקומית

איגי פז:  אני מבין גם את המורכבות שהייתה בבחירה של נציגי בתי הכנסת, והייתי עד לה גם באופן ישיר

איגי פז:  אני חושב שאולי אפשר לחשוב על מנגנונים שהם איפשהו באמצע

איגי פז:  זאת אומרת, שבסופו של דבר נותנים את הביטוי גם לשלטון המרכזי ולא מייצרים את המורכבות

איגי פז:  למשל, שחברי מועצת הרבנות הראשית, חלק מהנציגים שהם יבחרו –  ההצעה שלי היא חצי, ששמינית מהאסיפה הבוחרת יהיו רבנים שפועלים בתחומי הרשות המקומית ושמועצת הרבנות הראשית תבחר אותם

שמחה רוטמן: אתה אומר שמועצת הרבנות הראשית תבחר רבנים מקומיים

שמחה רוטמן:  אבל אם אין רבנים מקומיים?     

קריאות: - - -     

גלעד קריב: - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, די

איגי פז: בתקנות של 2014 זה כבר היה

איגי פז:  מ-2014 עד 2022, שמינית מחברי האסיפה הבוחרת היו בעצם אותם - - -     

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: חברים, שיחות הצד האלה מפריעות מאוד, קשה מאוד לשמוע את הדובר

איגי פז: שמינית מחברי האסיפה בוחרת היו רבנים שבחר השר, בהסכמת ראש הרשות המקומית

איגי פז:  השמינית האחרת הייתה נציגי ציבור מתחומי החינוך והתרבות וכולי

איגי פז:  אפשר לחשוב על מנגנון

שמחה רוטמן: פה הורדנו את הנושא הזה ואמרנו שבמקום שהשר יבחר רבנים, מועצת הרבנות הראשית הם רבנים

שמחה רוטמן:  אומנם לא מקומיים אבל הם רבנים, גם לא בכל עיר יש רבנים מקומיים שאתה יכול לזהות – שוב, בערים החדשות שדיברנו עליהם כדוגמה, אבל לא תמיד יש לך רב שכבר פועל בעיר ויכול להיות מתאים להתמנות לזה

ארז מלול: וגם מוכר

שמחה רוטמן: וגם מוכר

שמחה רוטמן:  לעומת זאת, מועצת הרבנות הראשית היא עצמה דמות רבנית, ואני גם לא מחייב את השר לבחור רבנים

שמחה רוטמן:  זו סיטואציה אחרת

מתן כהנא: 30 שניות

מתן כהנא:  קודם השמצתי בצורה קשה, שאפשרתי בשיטות הבחירה שלי 54% הצלחה לש"ס

שמחה רוטמן: אני לא יודע אם זו השמצה

מתן כהנא: אבל אני רוצה להגיד לזכותי, ויש עדים ששמעו אותי אומר את זה

מתן כהנא:  אמרו לי: תגיד, אתה מטורלל? איזה תקנות אתה עושה? אלה תקנות שש"ס יעופו עליהם

מתן כהנא:  אמרתי: אני רוצה שיבחרו רבני ערים, זה יותר חשוב מאשר מי שיבחר אותם

קריאה: סליחה, יותר חשוב ממה?     

מתן כהנא: ממי שיבחר אותם, העיקר שיהיו רבני ערים

גלעד קריב: אדוני היושב-ראש, אני יוצא - -     

שמחה רוטמן: אנחנו מצביעים מיד כשאתה יוצא

גלעד קריב: - - לוועדת החוץ והביטחון

גלעד קריב:  בסדר גמור, אל תדאג, הוא עוד ישוב

גלעד קריב:  אני רק - - -     

שמחה רוטמן: אנחנו לא דואגים

שמחה רוטמן:  הנקודה שלך נרשמה - - -     

גלעד קריב: עכשיו ברצינות, משפט אחד

גלעד קריב:  אני שם רגע בצד את סיפור מועצת הרבנות, נמשיך להתווכח

גלעד קריב:  אני מבקש רגע להדגיש את המשמעות של הוויתור המלא על המנגנון בו נציגי הרשות המקומית בוחרים חלק מנציגי הציבור

גלעד קריב:  מעבר לסיפור של האיזונים והמספרים, יש פה הוצאה מחוץ לתמונה של קהלים חשובים שמעוניינים בשירותי דת, שמעורבים בשירותי דת, שבקשר עם המועצה הדתית והרבנות

שמחה רוטמן: בסדר, זו נקודה שנאמרה

שמחה רוטמן:  אבל גלעד, היא נאמרה, תיבדק וניתן תשובה

גלעד קריב: אני מבקש שתמצא לזה פתרון

שמחה רוטמן: אשתדל, אבל בתנאי אחד

גלעד קריב: לא, תמצא לזה פתרון

שמחה רוטמן: בתנאי אחד, שכשאני מוצא פתרונות – כשאני נענה לבקשות שלך שוב ושוב זה רק נותן לך תיאבון – שזה ישביע קצת את תאבונך, זה הכול

שמחה רוטמן:  זו הבקשה שלי, שתשבע קצת

ארז מלול: אין הקומץ משביע

שמחה רוטמן: אין הקומץ משביע את הקריב

שמחה רוטמן:  בקצרה, רבותי, אני חושב שכל הנקודות נאמרו

שמחה רוטמן:  בבקשה, לא לחזור על דברים שנאמרו, בקצרה

גילה פינקלשטיין: אריאל פינקלשטיין, המכון הישראלי לדמוקרטיה

גילה פינקלשטיין:  כמה דוברים דיברו פה על ההיסטוריה

גילה פינקלשטיין:  אני חושב שזה חשוב, צריך לחדד את זה

גילה פינקלשטיין:  בתקנות הראשונות שתוקנו ב-1936 לא הייתה טיפת מעורבות - - -     

קריאה: 1936

גילה פינקלשטיין: 1936, כן

קריאה: כנסת ישראל

גילה פינקלשטיין: כן, כנסת ישראל, והרבנות הראשית הייתה חתומה עליהם

גילה פינקלשטיין:  לא הייתה שום מעורבות ארצית במנגנון הבחירה

גילה פינקלשטיין:  חצי היו נציגים של ועד הקהילה שזה או - -      

שמחה רוטמן: איגי מסמן לך לא, כנראה שאתה לא צודק

גילה פינקלשטיין: אבל זה מולי

איגי פז: זה גם מולי

גילה פינקלשטיין: - - הרשות המקומית

שמחה רוטמן: אני אמרתי לך כלל: כשאיגי אומר משהו, מבחינתי זה: אין בודקין מן המזבח ולמעלה

גילה פינקלשטיין: החצי השני היו נציגים של בתי הכנסת

איגי פז: ומי בוחר את נציגי בתי הכנסת?     

גילה פינקלשטיין: הרבנות המקומית, לשכת הרבנות המקומית

איגי פז: לא, לשכת הרבנות זה לא לשכת - - -     

גילה פינקלשטיין: וועד הקהילה

שמחה רוטמן: ועד הקהילה

גילה פינקלשטיין: לא, לא, ועד הקהילה זו הרשות המקומית, ולשכת הרבנות זו הרבנות המקומית

גילה פינקלשטיין:  הם בוחרים את נציגי בתי הכנסת

קריאות: לא, לא

גילה פינקלשטיין: זה מה שכתוב בתקנות

קריאה: - - -     

שמחה רוטמן: אומרים לך שזה לא

גילה פינקלשטיין: התקנות מתחילות: לשכת הרבנות או הרב של הקהילה, ייבחרו באסיפה המיוחדת

גילה פינקלשטיין:  מה זה לשכת הרבנות? זו הרבנות המקומית

קריאות: - - -     

גילה פינקלשטיין: זה, חד-משמעית

גילה פינקלשטיין:  הרבנות הראשית לא הייתה מעורבת בהליכי הבחירה בכלל, הכול היה הנציגים המקומיים

גילה פינקלשטיין:  כמו שציין פה הרב יקיר, חצי היו נציגים דתיים

גילה פינקלשטיין:  מה שקרה בהדרגה לאורך השנים – ואפשר להראות את זה, אני מראה את זה גם במחקר שכתבתי – יותר ויותר מעורבות ארצית

שמחה רוטמן: זה נכון, ממשיכים את המגמה

גילה פינקלשטיין: אתם ממשיכים את המגמה אבל בצורה קצת אחרת

גילה פינקלשטיין:  תמיד זה נעשה באיזו כסות, בהתחלה השתלטו על הוועדה שבוחרת את נציגי בתי הכנסת – פעם הוועדה הזאת הייתה וועדה שבחרו מקומיים, לאט-לאט השר השתלט עליה, בשלב הבא השר ממנה כבר את הנציגים המקומיים, ועכשיו שמכניסים את הרבנות הראשית זה שינוי פרדיגמה

גילה פינקלשטיין:       חבר הכנסת רוטמן, כמו שאמרת גם בדיון עכשיו וגם בדיון הראשון, אמרת שלרב יש אלמנט בו הוא רפרנט של המשרד לשירותי דת

שמחה רוטמן: לא השתמשתי בביטוי רפרנט, אבל בסדר

גילה פינקלשטיין: השתמשת בביטוי רפרנט, זה גם בפרוטוקול

שמחה רוטמן: לא, אמרתי שהרפרנס שלו הוא - - -     

גילה פינקלשטיין: לא, בדיון הראשון

גילה פינקלשטיין:  עכשיו אני אומר: זה שינוי מהותי, מי שעיצב פה את כל תחום - - -     

שמחה רוטמן: סליחה אריאל, אני ביקשתי

שמחה רוטמן:  את הדיון המהותי הזה קיימנו בהרחבה בדיון הראשון, כולל עמדתך שנשמעה

גילה פינקלשטיין:   אני מזכיר מה המשמעות של זה

שמחה רוטמן: לא, אני מבקש שתחדד את הדברים שלא נאמרו

שמחה רוטמן:  שוב, לא לפתוח מחדש

שמחה רוטמן:  מבחינתי, עצם הדיון הזה היום הוא חזרה גדולה מאוד על דברים שנאמרו בהתחלה, כשעכשיו אנחנו רואים את ההרכב אחרי התיקונים, אחרי ההורדה, אחרי זה

שמחה רוטמן:  לא לפתוח עכשיו מחדש את כל הקורס, על הדבר הזה דיברנו

גילה פינקלשטיין: יש לזה משמעות משפטית

גילה פינקלשטיין:  זרח ורהפטיג שהיה השר לשירותי דת במשך שנים ועיצב את תחום הדת במדינה, אמר בכנסת ש"רב הוא מָרָא דְאַתְרָא, הוא משמש את המקום

גילה פינקלשטיין:  מינוי הרבנים נעשה איפה על ידי המקום, המקום צריך לבחור אותם והרבנות הראשית היא רק המאשרת"

גילה פינקלשטיין:  זה - - -     

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אבל אריאל אני מצטער - - -     

גילה פינקלשטיין: אבל אני אומר מה המשמעות של זה, אני מסביר

גילה פינקלשטיין:  המשמעות של זה, ויכול להיות שזה יקרה, שבית המשפט העליון שקבע שרב הוא גם נבחר ציבור – מה שאתם עושים עכשיו כשאתם מכניסים את הרבנות הראשית, במידה מסוימת זה כבר לא גוף בוחר

גילה פינקלשטיין:  כי עד עכשיו היו רק נציגים מקומיים, גם אם זה נציגים מקומיים שחלקם בכאילו, ועכשיו קובעים שרבע מהנציגים הם לא נציגים מקומיים - - -     

שמחה רוטמן: שהם נבחרי ציבור בעצמם

גילה פינקלשטיין:  כן, אבל זה לא נציגים מקומיים

שמחה רוטמן: נכון, זה נבחר ציבור שמשקף גם וגם

גילה פינקלשטיין: יכול להיות שפגעתי - - -     

שמחה רוטמן: בסדר גמור

גילה פינקלשטיין: לגבי ההצעה הפרקטית, אני רוצה להמשיך את הרעיון של הרב יקיר

גילה פינקלשטיין:  בתקנות הראשונות וגם בהמשך, באמת חצי היה לציבור הדתי וזה מעט נשחק

גילה פינקלשטיין:  אפשר לקבוע הצעה: שחברי מועצת הרשות המקומית יהיו חצי, והחצי השני יהיו נציגים דתיים – אפילו רבנים שעברו הסמכה – שתבחר מועצת הרשות המקומית, כל אחד ממועצת הרשות המקומית יבחר את הרבנים הללו, את הנציגים האלה

גילה פינקלשטיין:  אולי גם לרב העיר יהיה משהו

מתן כהנא: יאללה

גילה פינקלשטיין: אבל שהנציגים המקומיים הם אלה שיבחרו

יעקב יהודה יקיר: אריאל, אתה לא ממשיך את דברי, אני מתנגד לדבריך

מתן כהנא: למה?     

יעקב יהודה יקיר: מתן, אני אגיד לך למה

יעקב יהודה יקיר:  כי הנקודה המרכזית שאני הצבעתי עליה היא שהעקרונות שהרב קוק רצה בתחילת האירוע הזה הם שתהיה עצמאות לתורה, שלא יקבעו לציבור הדתי בצורה של שררה חיצונית

גילה פינקלשטיין: מי קבע את נציגי בתי הכנסת?     

יעקב יהודה יקיר: מי קבע את נציגי בתי הכנסת? הוועדה שניהלה את הבחירות

גילה פינקלשטיין: ועד הקהילה של הרשות המקומית ולשכת הרבנות המקומית

שמחה רוטמן: לא, אבל אתה חוזר ל-1936

שמחה רוטמן:  אתה בעצם אומר שכל השינויים שהיו מ-1936 לא רלוונטיים בעיניך, אבל נחזור ל-1936

גילה פינקלשטיין: אני חושב שהרבנות הראשית, הרב קוק - - -     

שמחה רוטמן: נחזור ל-1936, בסדר, רק שיהיה ברור

גילה פינקלשטיין: כן, אני מסכים

גילה פינקלשטיין:  הם עשו את התקנות הכי טובות     

שמחה רוטמן: לא 2007, לא 2014, לא 2022

גילה פינקלשטיין: נכון, כן

שמחה רוטמן: בסדר גמור, מצוין

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  במשפט, בבקשה לחדד דברים, לא לחזור על דברים שנאמרו

תני פרנק: אני תני פרנק

תני פרנק:  לא אחזור על שום דבר שנאמר, רק עניין אחד עקרוני ושני דברים קטנים מאוד

תני פרנק:  אני לא נכנס להצעות לגבי מועצת הרבנות והכול, הדברים נאמרו

תני פרנק:       עקרונית, לגבי הסיפור של הרשויות המקומיות

תני פרנק:  אני רק רוצה להזכיר שיש היום רבנים שמכהנים ברשויות מקומיות ולא עברו דרך פרוצדורה רגילה, למיטב הבנתי יש להם מנדט מהציבור

תני פרנק:  אם הייתה לי פחית סודה או פחית קולה עכשיו על השולחן, היינו רואים מי חתום על הכשרות של פחית הקולה – מדובר על הרב לנדא בבני ברק, שלא עבר דרך אף הליך בחירה רשמי

שמחה רוטמן: ומה הטענה?     

תני פרנק: הטענה היא שהוא מקובל על הציבור, למיטב ידיעתנו

תני פרנק:  ואיך הוא נבחר? בהחלטת מועצת העיר

תני פרנק:  אנחנו רוצה לשים את זה על השולחן, אם הרשויות המקומיות חוששות מאיבוד - - -     

קריאה: תני, מדובר בעיר מיוחדת, קוראים לה בני ברק

תני פרנק: הוא לא הרב הראשי של בני ברק, הרב לנדא?     

קריאות: לא, לא

שמחה רוטמן: לא

תני פרנק: כתוב: רב העיר בני ברק

תני פרנק:  הוא לא רשמי, הוא לא סטטוטורי

שמחה רוטמן: רגע, אבל לא הבנתי מה הטענה בזה?      

תני פרנק: הטענה היא לא לוועדה, הטענה היא לגבי החלשת הכוח - - -     

שמחה רוטמן: אגיד לך שוב, יש הרבה מאוד ערים

שמחה רוטמן:  למשל בבני ברק – מאחר ובחרת את הדוגמה של בני ברק – גם לא צריך את החוק על מעליות שבת, אני לא צריך את החוק

שמחה רוטמן:  למה? כי את הנושא של מעליות שבת או לא מעליות שבת, הם יסדירו מצוין מקומית

שמחה רוטמן:  למה? כי זה עיר הומוגנית מאוד מבחינת האוכלוסייה

יהודה חשאי: גם גנרטור שבת

שמחה רוטמן: וגם גנרטור שבת ועוד ועוד

שמחה רוטמן:  עכשיו אתה אומר: הנה זה עובד בבני ברק – תעשו את זה הסדר כללי

שמחה רוטמן:  נו, באמת

תני פרנק: אני לא אומר את זה

שמחה רוטמן: בוא נהיה ריאליים

תני פרנק: אני לא אומר את זה, אני נותן דוגמה

קריאה: הרב קורח היה במועצה הדתית

תני פרנק: הרב קורח כן, והתייחסו אליו בהתאם

תני פרנק:  אני מדבר על הרבנים שמקבלים את המנדט מהציבור

תני פרנק:  אגב, לא רק בבני ברק, גם ברמת גן

שמחה רוטמן: אין ספק שבכל עיר - - -     

תני פרנק: בעיר שבה אתם מיניתם

תני פרנק:  אתם מיניתם בבית אל

שמחה רוטמן: אני לא יודע מי זה אתם, אני מעולם לא מיניתי אף רב

קריאה: יש רב מטעם ש"ס בבני ברק

תני פרנק: אתה התגאית במינוי של רב בית אל, לא?     

שמחה רוטמן: אני? המפלגה

שמחה רוטמן:  המפלגה התגאתה, אבל אני לא מיניתי איש

תני פרנק: לא אתה

שמחה רוטמן: תודה

תני פרנק: המפלגה שהתגאתה במינוי של הרב בבית אל, הוא רב ב - - -      

שמחה רוטמן: אגב, מה הייתה הגאווה שלנו? תבין מה הייתה הגאווה שלנו שלא תוציא לעז

שמחה רוטמן:  היה פה מישהו אחר שהוציא לעז על רבנים, שהם ממונים מסיבה פוליטית

שמחה רוטמן:  תבין על מה הגאווה שלנו: הגאווה שלנו היא בדיוק כדי שיסבירו את החשיבות בעבודה נכונה

שמחה רוטמן:  יש פה כאלו – אני לא רוצה להפנות אצבעות מאשימות – שנוח להם מאוד במצב הזה, שעם כל זה: נציגי בתי הכנסת ותמנה נציג כזה ונציג כזה, התוצאה היא שאנחנו נמצאים היום במדינת ישראל אחרי שנים רבות עם חוסר אדיר במינויי רבנים

שמחה רוטמן:  יש הרבה אנשים שטוב להם עם זה ונוח להם עם זה והגאווה שלנו היא שאנחנו פותחים את הפקק, שימונו

שמחה רוטמן:  מי ימונה? ימונה מי שמתאים לעיר

תני פרנק: מעולה, אנחנו בעד לחלוטין

תני פרנק:  אדוני היושב ראש, אני רק רוצה לחזק אותך, אנחנו בעד למנות רבנים בכל המקומות החסרים

תני פרנק:  הטענה היא פשוטה: רב שימונה בלי מנדט מהציבור, לא יתפקד בפועל כרב העיר

תני פרנק:  לא יתפקד בפועל כרב העיר

שמחה רוטמן: בסדר, מקובל

תני פרנק: רגע, עוד שתי נקודות קטנות, נקודתיות

תני פרנק:  אחת

תני פרנק:  לא דיברנו על הרבצ"ר, הוא חבר מועצת הרבנות

תני פרנק:  אני חושב שלא ראוי שהוא יהיה חלק מהליך פוליטי, הליך בחירה פוליטי

תני פרנק:  יש גם הצעות חוק שנועדו להוציא אותו מהאסיפה הבוחרת את הרבנים הראשיים

תני פרנק:  אם אני לא טועה, חבר הכנסת כהנא חתום על הצעה כזאת

מתן כהנא: להוציא את הרבצ"ר?     

תני פרנק: להוציא את הרבצ"ר וסגנו מהאסיפה הבוחרת את הרבנים הראשיים

תני פרנק:  אני חושב שזה ראוי

תני פרנק:  אבל בתוך הסיפור הזה, אם כבר מחוקקים את זה שהרבצ"ר לא יהיה חלק - - -     

שמחה רוטמן: אני יכול להגיד לך שאני מלכתחילה, דווקא בגלל שהוא לא גורם פוליטי, רציתי להכניס אותו

שמחה רוטמן:  אמרו לי: אל תערב אותו בהליך בחירה פוליטית

שמחה רוטמן:  אמרתי: אם מועצת הרבנות תבחר להכניס אותו לעיר מסוימת – נניח שיש עיר, למשל - - -     

קריאה: עיר הבה"דים

שמחה רוטמן: עיר הבה"דים איננה עיר, אבל למקום שבו יש באמת אוכלוסייה גדולה מאוד

שמחה רוטמן:  אנחנו יודעים שיש שכונות גדולות של אנשי קבע, אולי ראש העין

שמחה רוטמן:  אני לא יודע

ארז מלול: - - -     

שמחה רוטמן: ארז, הוא מדבר על משהו אחר

שמחה רוטמן:       בהתחלה חשבתי להכניס אותו כחלק מאבני החובה, כדי לצמצם את הפוליטיזציה של בחירת הרבנים האחרים

שמחה רוטמן:  שהוא תמיד יהיה, שני הרבנים הראשיים והרבצ"ר

שמחה רוטמן:  בסוף, בגלל הטענה הזאת, אמרתי: לא נכניס אותו באופן קבוע

שמחה רוטמן:  מצד שני, בהחלט יכולות להיות ערים שבגלל שהן בקרבה לבסיסי צה"ל גדולים או מסיבה אחרת, באמת מתאים שהרבצ"ר יהיה בהן חלק

שמחה רוטמן:  אני לא שולל את האפשרות הזאת, אני לא מונע את האפשרות הזאת, אני חושב שזה דבר שמועצת הרבנות הראשית תחליט לגביה

תני פרנק:  אני רוצה להצביע על בעיה של פוליטיזציה של גורמים בצה"ל

תני פרנק:  אני חושב שזאת בעיה, בטח בעידן הנוכחי ודי לחכימא

שמחה רוטמן: אני מוחה נגד התפיסה הפוליטית של - - -     

תני פרנק: ודבר אחרון, קטן

תני פרנק:  נאמר פה על ידי חבר הכנסת גלעד קריב: הסיפור הזה של דיינים - - -     

ארז מלול: - - -     

שמחה רוטמן: ארז

ארז מלול: לא, אבל רב צבאי - - -     

שמחה רוטמן: אבל ארז, תן לו לסיים את דבריו

תני פרנק: בסדר, זה עוזר לי

תני פרנק:  הדיינים

תני פרנק:  לגבי הסיפור של שילוב דיינים נושאי משרה שיפוטית – לדעתי, אותו דבר

תני פרנק:  בעייתי מאוד שנושא משרה שיפוטית מכהן יהיה חלק מהליך בוחר כזה או אחר, לא משנה מאיזה סוג

שמחה רוטמן: כמו שאמרתי, אני באמת חשבתי כך

שמחה רוטמן:  כמו שאמרתי: חשבתי להוציא את השופטים המכהנים מהוועדה לבחירת שופטים, איכשהו לא הסתייע

תני פרנק: אנחנו מדברים כאן על נבחרי ציבור, לא על בחירות למשרה שיפוטית

שמחה רוטמן: אני חושב שלרב פה יש משרה מיוחדת מאוד

שמחה רוטמן:  אני חושב שדיין מכהן – בוועדת בחירות בכלל, אנחנו יודעים שבראש וועדת הבחירות הארצית יושב שופט מכהן

תני פרנק: אני שם את ועדת הבחירות בצד, אני מדבר על האסיפה הבוחרת

שמחה רוטמן: הרב הראשי הוא ראש העדה הדתית, כחלק מתפקידו כראש העדה הדתית הוא גם עומד בראש בתי הדין של העדה הדתית

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה חלק ממורכבות תפקידו של רב

שמחה רוטמן:  אפשר לחשוב אם זה נכון או לא נכון, אבל כל זמן שזה המצב אני חושב שזה שיהיה לרבנים הראשיים חלק בבחירה – זה לא באג, זה פיצ'ר

תני פרנק: אני מבין

תני פרנק:  אני רוצה לציין שגם רבנים אחרים במועצת הרבנות הראשית יכול ויהיו דיינים מכהנים, כאבות בתי דין כראש אבות בתי דין, ו - - -      

שמחה רוטמן: זה בהחלט יכול להיות

גילה פינקלשטיין: יש לנו דוגמאות מנציב תלונות הציבור על דיינים, אנחנו רואים כמה בלגן יוצרת המעורבות של דיינים והרבנים הראשיים בבחירות

שמחה רוטמן: אני חושב שזה לא מייצר בלגן, אני חושב שחלק גדול מהבלגן בהליכי בחירת רבנים עד היום היה בשל מעורבות יתרה של שופטים ולא בשל מעורבות יתרה של דיינים

מתן כהנא: יש לי שאלה אדוני היושב-ראש, יש היום כ-40 ערים שאין בהן רב

שמחה רוטמן: 37

מתן כהנא: 37

מתן כהנא:  אני רואה שמתבטאים פה: "רשאי השר"

מתן כהנא:  אם השר לא - - -     

שמחה רוטמן: אנחנו לא בסעיף הזה עכשיו, כבר דיברנו על זה

מתן כהנא: יש מנגנון?      

שמחה רוטמן: אנחנו רוצים לייצר מנגנון, דיברנו על זה

מתן כהנא: אבל הוא עדיין לא פה

שמחה רוטמן: הוא כן

שמחה רוטמן:  אבל עזוב, אנחנו חוזרים אחורה

שמחה רוטמן:  אתה לא היית פה, דיברנו על זה

מתן כהנא: יש מנגנון? בתקופתי אם השר וראש העיר לא היו רוצים, אז אפשר היה לעצור את זה

מתן כהנא:  היום אפשר להמשיך?     

שמחה רוטמן: מתן ברשותך, אנחנו עשינו את ההליך הזה כתהליך הרבה יותר אוטומטי, הרבה פחות שיקול דעת

שמחה רוטמן:  חברים, אנחנו באמת בלופ אין-סופי, בואו נתקדם

שמחה רוטמן:  הדברים נאמרו

אוריאל לין: הערה קטנה שלא נאמרה

אוריאל לין:  יש תקנה כרגע במשרד לשירותי דת, קוראים לה תקנת ראש קהילה

אוריאל לין:  אם התקנה הזאת, בעזרת השם - - -     

שמחה רוטמן: סליחה, אין קשר לרבני קהילות

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  אין קשר לרבני קהילות, זה לא חוק כזה

שמחה רוטמן:  הרב איתיאל, בבקשה

אוריאל לין: לא, לא אמרתי

אוריאל לין:  אם רבני הקהילות יהיו הנציגים של מועצת הרבנות הראשית, אז כך הם גם אנשי המקום, הם גם רבנים והם גם מבינים את העניין

אוריאל לין:  זה נותן מענה לכל המערכת

שמחה רוטמן: יכול להיות אבל אני לא יכול לקבוע את זה בחקיקה

שמחה רוטמן:  בכל מקרה, יש נציגים של השר

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהשר יבחר לקחת מישהו שמכהן כרב קהילה בעיר, אלה בהחלט זכותו וסמכותו

שמחה רוטמן:  מועצת הרבנות הראשית מכהנת עצמאית, היא לא בוחרת אנשים בתוך העיר אבל היא עצמה יושבת שם

שמחה רוטמן:  אבל אם השר יראה שבעיר מסוימת יש רב קהילה משפיע והוא רוצה לבחור אותו, שום דבר לא מונע אותו מלעשות את זה

שמחה רוטמן:  לדעתי, אפילו מועדף

יהודה חשאי: אלא אם כן יש לו עודף נשים

שמחה רוטמן: כן, זו בעיה

קריאה: אדוני היושב ראש, שנתיים - - -     

שמחה רוטמן:  לא, אנחנו לא

שמחה רוטמן:  סליחה

שמחה רוטמן:  בבקשה, אבל בקצרה

איתיאל גליקסברג: אני הרב איתיאל גליקסברג

איתיאל גליקסברג:  אני הולך לפי דברי היושב-ראש

איתיאל גליקסברג:  אמרת כבר בישיבות הקודמות שאתה מקפיד לא להתערב לרבנות הראשית בהחלטותיה, זה קו אדום אצלך

איתיאל גליקסברג:  בעניינים הלכתיים, נכון? יפה

איתיאל גליקסברג:  פה מועצת הרבנות הראשית היא גוף שמורכב מהרבה סוגים של רבנים

איתיאל גליקסברג:  אם לפני שתקנת אמרת: כל המועצה, בסדר, כל המועצה כגוף שכבר נבחר

שמחה רוטמן:  עכשיו אני לא בוחר, אני לא מתערב לה במי שהיא תבחר

איתיאל גליקסברג: כמי שמכיר את המערכת הזאת הרבה שנים גם מהצדדים והכול, יש במועצת הרבנות הראשית כל מיני סוגים של רבנים

איתיאל גליקסברג:  לדוגמה, הרב שיושב פה מעורבב מאוד עם הרבנים המקומיים בארץ, הוא בתוך העניינים

איתיאל גליקסברג:  הרב שלוש באמת מעורבב, הוא יודע הכול

ארז מלול: - - -      

שמחה רוטמן: לא משנה

איתיאל גליקסברג: לא

איתיאל גליקסברג:  מצלצלים לרב שלוש, כל רב שכונה או רב כלשהו – הוא מקשיב

איתיאל גליקסברג:  חלק מחברי מועצת הרבנות הראשית לא כל כך - - -     

שמחה רוטמן: אתה רוצה שאגיד עכשיו למועצה הרבנות הראשית את מי לבחור?         

איתיאל גליקסברג: רגע, אני שואל אותך

איתיאל גליקסברג:  זה בדיוק מה שאני רוצה לשאול, איך הרבנות הראשית, המנגנון - - -     

שמחה רוטמן: לפי שיקול דעתה, אני לא מתערב למועצת הרבנות הראשית

איתיאל גליקסברג: מי אמור להחליט על זה?     

שמחה רוטמן: מועצת הרבנות הראשית

איתיאל גליקסברג: זה מה שרציתי לדעת, תודה

שמחה רוטמן: תודה

אלעזר שטרן: הערה לגבי סעיף קטן (ג)

שמחה רוטמן: נמשיך

קריאה: - - -     

שמחה רוטמן: אבל לא עכשיו

משה סולומון: אדוני נתן לנו רשות דיבור על פסקאות (1) ו-(2), יש לנו הערות גם על פסקות (3) ו-4)

שמחה רוטמן: כן, בבקשה

משה סולומון: כפי שכבר אמרנו, אנחנו חושבים שלשלטון המקומי צריכים להיות 50% לפחות

משה סולומון:  כפי שניתן לראות מפסקאות (3) ו-(4), אין 50% לנציגי השלטון המקומי

משה סולומון:  מינויים של השר – ודובר על זה בהרחבה – בהתייעצות עם ראש הרשות, לא בהסכמה כפי שהיה בנוסח של התקנות של 2022

יהודה חשאי: לא, גם הייתה התייעצות

שמחה רוטמן: כרגע זה לא משנה     

יהודה חשאי: גם הייתה התייעצות

שמחה רוטמן: אבל הדברים האלה נאמרו בהרחבה

יהודה חשאי: אדוני השר, הם גם היו בהתייעצות

משה סולומון: סליחה, כמו שנאמר

משה סולומון:  נכון, כשהיה 75% בהתייעצות

שמחה רוטמן: נאמר, נעשתה התייחסות

שמחה רוטמן:   בבקשה

משה סולומון: ב-2007 זה היה בהסכמה

משה סולומון:  אני מתנצלת, תודה שדייקת אותי מנכ"ל המשרד לשירותי דת

משה סולומון:  זה הדבר הראשון

משה סולומון:  בעניין הבחירות עצמן, של הגוף הבוחר, אני מזכירה שדיברנו על כך שאי-אפשר יהיה לכנס בכלל את הבחירות בזמנים הסמוכים לבחירות בשלטון המקומי, מכיוון שהדבר הזה מייצר איזשהו קושי ועירוב עניין שלא בעניין

משה סולומון:  אין לזה ביטוי בנוסח הנוכחי עדיין

שמחה רוטמן: זה לא בסעיף הזה

משה סולומון: זה מתייחס בכלל להרכבים של הוועדה בוחרת

משה סולומון:  ובעניין הרבנות הראשית אני מבקשת להזכיר לאדוני, אדוני כל הזמן משתמש בתל אביב ובירושלים כדוגמאות לסיבה לכך שהשלטון המרכזי יהיה מעורב בבחירת רב עיר

שמחה רוטמן: השתמשתי גם בדוגמאות אחרות

משה סולומון: אבל רשויות מטרופוליניות, הן רשויות מעטות יחסית לעומת הרבה מאוד רשויות מקומיות - - -     

שמחה רוטמן: אבל השתמשתי גם בדוגמאות אחרות בדיונים הראשונים

משה סולומון: וכשאדוני השתמש בדוגמאות אחרות – וזו הנקודה האחרונה שאני רוצה לדון בה – אנחנו דיברנו על כך שצריך להבין מהי ההגדרה של רב עיר

משה סולומון:  מכיוון שכאשר אדוני דיבר על דוגמאות אחרות, והתייחסנו למשל, למשחטה גדולה שמספקת שירותים, ראינו שיש פתרונות

משה סולומון:  כמו למשל, בדיר אל-אסד, שלא קשורים לרב העיר

שמחה רוטמן: אבל בדיר אל-אסד נתנו פתרונות אחרים

משה סולומון:  לכן, אני שוב אומרת, יכול להיות שאם תובן הגדרת התפקיד של רב אז נבין אם יש אפשרות לייצר פתרונות אחרים – כמו הפתרון שניתן לדיר אל-אסד – ובכך קצת לצמצם את הקושי הזה שיש בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי

משה סולומון:  אולי תצמצם אותו רק לרשויות מטרופוליניות, כפי שעלתה כאן הצעה לפני כן

יהודה חשאי:  ואז לא לבחור - - -      

משה סולומון: ואז - - - ברשות שאינה מטרופולינית

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  אני חייב לומר שגם הנושא הזה נדון בעבר בהרחבה

משה סולומון: כפי שאמרנו

משה סולומון:  אמרנו: כאשר נגיע לדיון בוועדה על ההרכב הבוחר אנחנו נעלה את זה

שמחה רוטמן: נכון, נרשם

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:  רק לגבי מועד הבחירות, יש סעיף מיוחד, סעיף 30, שאומר שלא יעשו את התהליך הזה מהתקופה שלאחר מועד הבחירות לרשות מקומית עד לכינון מועצה או ועד, אלא אם כן סברה מועצת הרבנות – יש לזה סעיף – כי קיים צורך

שמחה רוטמן:  כשנגיע אליו, נדבר עליו שוב

שמחה רוטמן:       חברים,  הסבב הזה נגמר

שמחה רוטמן:  בבקשה, אדוני היועץ המשפטי, תמשיך

אלעזר שטרן: עוד שתי הערות קטנות

אלעזר שטרן:  לגבי סעיף קטן (ג), כתוב פה שנציגי הציבור ייתנו "ייצוג לגופים, למגזרים ולעדות המעוניינים בקיומם של שירותי דת יהודיים בעיר"

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה לשקול על הסיפה: "המעוניינים בקיומם של שירותי דת", דווקא בגלל שנאמר פה יותר מפעם אחת שבעצם, הרבה פעמים מי שצורך את שירותי הדת זה דווקא הציבור הלא דתי

אלעזר שטרן:  ולכן, אני מעלה את זה כשאלה: האם נכון - - -     

שמחה רוטמן: אף אחד לא אומר שמי שמעוניין בקיומם של שירותי דת יהודיים זה רק דתיים

יהודה חשאי: הם עדיין מעוניינים

אלעזר שטרן: לא, כשאומרים מעוניינים ברור שהכוונה היא "לגופים, למגזרים ולעדות" שמעוניינים

אלעזר שטרן:  ככל שההנחה היא שכולם מעוניינים - - -     

שמחה רוטמן: לא כולם, יש כאלה שברור שלא

אלעזר שטרן: ככל שההנחה היא שיש הרבה כאלה שצורכים ולא בהכרח יגידו – אם תשאל אותם – כן מעוניין או לא מעוניין, אני מציע כשאלה: האם נכון לשמור את הסיפה? אולי פשוט בלי הסיפה: נציגי הציבור ייתנו, ככל האפשר, ייצוג לגופים, למגזרים ולעדות הקיימים בעיר

שמחה רוטמן: העניין הוא שאם יש עדה או גוף או מגזר שבהגדרה לא מעוניין, למשל: הערבים - - -     

אלעזר שטרן: כלומר - - -     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  אבל למשל, יש עיר שיש בה קהילה גדולה מאוד של קראים, שיש להם מנגנון משלהם

שמחה רוטמן:  עזוב כרגע איך הוא קיים, למדתי הרבה על המנגנון שלהם, מנגנון מעניין מאוד

שמחה רוטמן:  הם לא חלק ממסגרת הרבנות

שמחה רוטמן:  הם קהילה גדולה מאוד – הם לא: לא יהודים או כן יהודים, איך שדנים בהם, זו שאלה איך אתה מגדיר אותם – והם עדה גדולה שפעילה ולא מעוניינת בקיומם של שירותי דת יהודיים, יש להם את המנגנון שלהם

שמחה רוטמן:  יש עדות אחרות

שמחה רוטמן:  יכולה להיות כמובן קבוצה מוצהרת, נציגי ציבור שבאים ואומרים במוצהר: אנחנו לא רוצים שיהיה רב בעיר, מבחינתנו זה נורא ואיום שיש רבנות בכלל

שמחה רוטמן:  הם יהודים כשרים לכל דבר ועניין אבל הם אומרים: אנחנו לא רוצים להתחתן ברבנות, אנחנו אוכלים - - - אנחנו פותחים מסעדה דווקא בתשעה באב

שמחה רוטמן:  לא משנה

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהם חלק מהמגזרים והעדות והגופים שבעיר, אבל הם לא מעוניינים בקיומם של שירותי דת יהודיים

שמחה רוטמן:  בוודאי שמשונה לשים אותם כחלק מהגוף הבוחר, מי שאמור לדאוג לזה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה - - - כן

איגי פז: חשוב לחדד ביחס לנקודה הזאת

איגי פז:  אנחנו פירשנו את הסעיף הזה, שבעצם קיים בתקנות מ-2014, כולל גם: הציבור החילוני

שמחה רוטמן:  בוודאי, בוודאי

שמחה רוטמן:  אני לא חולק על זה

איגי פז: מבחינתנו, ראינו בו כצורך שירותי דת יהודיים ומעוניין בקיומם

איגי פז:  ככה גם עשינו את זה בבחירות בירושלים וגם - - -     

שמחה רוטמן: אין מחלוקת פה, בוודאי

אלעזר שטרן: נקודה נוספת לגבי הייצוג הנשי, כי קראנו גם את סעיף 10

אלעזר שטרן:  אני רק מצביע על זה שיש פה אומנם התקדמות לעומת התקנות של 2007, ששם בעצם זה 25% של ייצוג נשי

אלעזר שטרן:  מצד שני, יש פה נסיגה לעומת התקנות של 2022, שם הייצוג הנשי היה 40%

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  מצד אחד יש פה פער, מצד שני יש פה גם את האפשרות להגדיל וגם האיזונים שהופיעו בתקנות הקודמות היו כאלו שהצריכו אחוז מסוים של רבנים, אחוז מסוים של אנשים

שמחה רוטמן:  הרבה מאוד פעמים יצא שזה סודוקו או קובייה הונגרית, איך אתה מצליח גם לעמוד בחובה של כמה אנשים מנציגי השר יהיו רבנים, גם בכמה מהם יהיו נשים, גם בכמה מהם שיהיו זה

שמחה רוטמן:  יצרת כל מיני סיטואציות שקשה מאוד – מעגל שקשה לרבע

שמחה רוטמן:  פה גם יצרנו את המנגנון שמאפשר את ההגדלה עד לשליש, אני חושב שזה - - -     

ארז מלול: לא, אבל זה יכול להיות גם יותר בסיטואציות - - -     

שמחה רוטמן: בוודאי שיכול להיות יותר ייצוג

שמחה רוטמן:  אם יש לך מועצה מקומית שרובה נשית, יהיו יותר

ארז מלול: בדיוק

מתן כהנא: ברוב המקומות זה מעל 30

שמחה רוטמן: בסדר, בעזרת השם

שמחה רוטמן:  כן, גברתי

ורד בר: תודה

ורד בר:  עורכת הדין ורד בר, מרכז רקמן לקידום מעמד האישה

ורד בר:  אני רוצה להתייחס לנושא הזה בדיוק, שגם מתקשר לנושא של מיעוט הנציגים

ורד בר:  כלומר, גם לסעיף 9

ורד בר:  לא רק שיש כאן איזושהי נסיגה ברמה המספרית לעומת התקנות של 2022, אלא יש כאן גם חוסר התייחסות למה שנקרא נשות הלכה

ורד בר:  בתקנות של 2022 היה ייצוג גם לנשות הלכה

ורד בר:  נשות הלכה הן נשים שמייצגות בפן ההלכתי, דתי, רבני ולא רק בפן האזרחי

ורד בר:  כלומר, לא רק שיהיו נשים כחברות, כנציגות מועצה או בהיבט הכללי יותר, אלא גם כנשות הלכה, כמי שמייצגות את ההיבט הדתי, ההלכתי

ורד בר:  יש בעינינו חשיבות להחזיר גם את הנושא הזה

ורד בר:  יש לזה שני היבטים: הראשון – לנשות הלכה יש היום תפקיד הולך וגדל בציבור הדתי, כראשות מדרשה, כמובילות בתחום הזה;  ההיבט השני – זה שוב ההיבט המספרי

ורד בר:  ברגע שאנחנו משריינים מספר תפקידים לרבנים, כלומר, למי שהיום יכול להיות רק גברים, המשמעות היא שבעצם לעולם לא יהיה שוויון באסיפה הבוחרת

ורד בר:  ולכן, יש חשיבות גם מהותית – לתפקיד עצמו, וגם מספרית

שמחה רוטמן: אני רק מציין שכאשר את אומרת שנציגי ציבור שמממנה השר – אנחנו יודעים שבחלק גדול מהרשויות חובה שהם יהיו נשים, והרבה מאוד מהם נשים

שמחה רוטמן:  למעשה, לפעמים בחלק גדול מהרשויות השר יצטרך למנות את כולם נשים וזה גם לא יספיק והוא ילך למנגנון של עוד אחד ואחד

ורד בר: נכון

שמחה רוטמן: זאת אומרת שהוא ימנה נשים

שמחה רוטמן:  אפשר לקרוא לסעיף הזה: השר ממנה נשים

שמחה רוטמן:  ואומרים לו: אתה תמנה נשים מתחומי החינוך והפעילות הדתית והחברתית בהגדרה הרחבה

שמחה רוטמן:  לצורך העניין, ראשת מדרשה  נמצאת שם בדרך המלך, היא לא מסתננת לא חוקית שם

שמחה רוטמן:  היא לא שב"חית, היא שם בדרך המלך

ורד בר: ועדיין כשם ששוריין מקום לנציגי הרבנות, אנחנו חושבים שיש מקום לשריין מקומות גם לנשות - - -     

שמחה רוטמן: משוריין מקום לנשים שפעילות בתחומי החינוך והפעילות הדתית

ורד בר: לנשות הלכה, כמקבילה

שמחה רוטמן: אני לא יודע מה ההגדרה של נשות הלכה

שמחה רוטמן:  אני יודע שיש נשים שפעילות בתחום החינוך והפעילות הדתית והחברתית, ואני לא חושב - - -     

ורד בר: בתקנות 2022 יש התייחסות גם לפונקציה הזאת

שמחה רוטמן: יכול להיות שיש

ורד בר: נשות הלכה הן מנהיגות רוחניות

שמחה רוטמן: ואף אחד לא חולק על כך, אבל השאלה - - -      

ורד בר: ולכן, אני אומרת: כשם ששוריין מקום – אנחנו באמת הצענו להוסיף סעיף נוסף

ורד בר:  הוצאנו אתמול נייר עמדה בעקבות העדכון של הצעת החוק

ורד בר:  הצענו להוסיף סעיף נוסף, לשריין מקומות עבור אותן נשים

ורד בר:  בדיוק כדי שנציגי השר לא יהיו חייבים להיות נציגות השר, כפי שאמרת, אלא תהיה כאן איזושהי אפשרות בחירה

ורד בר:  אבל בכל מקום שבו משוריין מקום עבור תפקיד שהיום רק הגברים יכולים לשאת בו, רבנים, אנחנו חושבים שצריך לשריין מקום גם עבור תפקידים מקבילים לנשים

שמחה רוטמן: אני אומר שוב: אני חושב שאפשר להתווכח על המספרים

שמחה רוטמן:  אפשר להתווכח אם שליש זה יותר מרבע ופחות מ-40%

שמחה רוטמן:  בסופו של דבר אנחנו נמצאים בהבדל של נציג אחד או נציגה נוספת, ברוב הגופים, ברוב המקומות

שמחה רוטמן:  אני לא חושב שמדובר פה בשינוי דרמטי אבל אני חושב שלהגיד את מי תבחר – אני יודע שאני מנסה לייצר פה חקיקה שתתאים להרבה מאוד ערים, לא בכל הערים פעילות נשות הלכה

שמחה רוטמן:  ויכוחים מי מתאימה לקריטריונים ומי לרובריקה הזאת, אני לא חושב שזה דבר נכון

שמחה רוטמן:  ולכן, אני חושב שההסדר הנוכחי מהווה איזון טוב

ורד בר: רק אוסף ואגיד שאפשר בהחלט להגדיר מי היא אשת הלכה, אנחנו כרגע לא התייחסו לזה

ורד בר:  כן התייחסנו לזה שבהחלט תינתן עדיפות לנציגות היישוב

ורד בר:  ככל ש - - - ביישוב אפשר למצוא גם נציגות - - -     

שמחה רוטמן: אני לא מצליח להבין

שמחה רוטמן:  את רוצה להביא מישהי מחוץ ליישוב, שלא נושאת במשרה רבנית ברבנות הראשית, שהיא תמנה ליישוב אחר

שמחה רוטמן:  כלומר, מה עם עיקרון הייצוג? פתאום הוא נעלם? לגרוע מהייצוג המקומי?     

ורד בר: שוב, אנחנו כמובן בעד הייצוג המקומי

שמחה רוטמן: ובלבד שזה אנשים שאני רוצה

ורד בר: לא, אנחנו חושבים שכן יש חשיבות גם לייצוג הנשים

ורד בר:  אמרתי: גם בהיבט המספרי וגם בהיבט המהותי

שמחה רוטמן: גם אני מסכים שיש חשיבות ולכן, עשינו ייצוג נשים – מינימום שליש

ורד בר: אני חושבת שבהחלט יש לזה חשיבות

שמחה רוטמן: בסדר גמור

אוהד וייגלר: אפשר לשאול שאלת הבהרה?     

שמחה רוטמן: כן

אוהד וייגלר: היושב-ראש אמר לפני כמה רגעים, בהקשר של הדיון הזה, שיש מקרים שהשר יהיה חייב למנות את כל הנציגים שלו כנציגות

שמחה רוטמן: בוודאי, יש מקרים

שמחה רוטמן:  יש מקרים שגם זה לא יספיק

אוהד וייגלר: השאלה האם הוא באמת מחויב, כי לפי הסעיף - - -     

שמחה רוטמן: כן, בוודאי

אוהד וייגלר: למה? נגיד שיש רק גברים ברשות המקומית

שמחה רוטמן: אם כל נבחרי הציבור במועצה הם גברים וגם ראש המועצה הדתית הוא גבר ונציגי מועצת הרבנות הראשית הם גברים, נכון?      

אוהד וייגלר: נכון, אפס

שמחה רוטמן: זאת אומרת שגם אם הוא ימנה את כל הנציגים שלו כנשים - - -     

אוהד וייגלר: אני מבין

אוהד וייגלר:  להיכנס למתמטיקה הזאת – הסעיף לא אומר שאם זו המציאות לפי סעיף (א)(3) הוא חייב למנות נשים

שמחה רוטמן: לא, לא, בוודאי שהוא - - -     

אוהד וייגלר: אתה מדבר על סעיף - - -             

קריאה: טכנית, הוא יכול למנות רק גברים ו - - - 	 

אוהד וייגלר: להתחיל לעשות את הפינג-פונג

שמחה רוטמן: ולהגיע לשליש

קריאה: אפשר להבין את זה כך בחוק, מה אומר היועץ המשפטי?     

שמחה רוטמן: נכון, בסדר

שמחה רוטמן:  אני אומר שלא אכפת לי

שמחה רוטמן:  אם בסופו של דבר נגיע לשליש נשים מהאסיפה הבוחרת, שיעשו מה שהם רוצים

קריאה: לא, אבל צריך להגיד את זה

שמחה רוטמן: אני לא

קריאה: זה משנה מאוד את כוח השר

שמחה רוטמן: אני לא חושב שזה משנה מאוד את כוח השר

שמחה רוטמן:  אני חושב שלבחור את המסלול הזה יעצים מאוד את הרשות המקומית

תני פרנק: זה משאיר אותה באותה מידה

שמחה רוטמן: לא נכון, יחסית למועצת הרבנות הראשית

יהודה חשאי: כי אין כאן כוונה לעבור מעבר לשליש, אם השר לא רוצה

שמחה רוטמן: כבודו, לא הבנת את השאלה

שמחה רוטמן:  ברשותך, הם אומרים כך: נניח שיש עיר שבה כל מועצת העיר הם גברים, וכל מועצת הרבנות הראשית הם גברים כמובן, וראש המועצה הדתית הוא גבר

שמחה רוטמן:  יש לך מצב ש-75% מהגוף הבוחר, לפני שהתחלת למנות, הם גברים

שמחה רוטמן:  הם אומרים: אתה תמנה 25% גברים ותגיד: אין לי מספיק נשים, ותמנה עוד ועוד נשים ביחד עם המועצה עד שתגיעו לשליש

שמחה רוטמן:  זה החשש שלהם

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה - - -     

גילה פינקלשטיין: למה לא להכניס התייחסות לנשים בסעיף (א)(3) במקום בסעיף 11?     

יהודה חשאי: במקרה כזה השר ימנה נשים

שמחה רוטמן: ברור שזה מה שיקרה בפועל

יהודה חשאי: ואם חסר, מועצת העיר ממנה עוד אישה ואנחנו נוסיף

יהודה חשאי:  ככה זה הולך עד ש - - -     

שמחה רוטמן: נכון, ברור שזה מה שיקרה

שמחה רוטמן:  השאלה היא האם יהיה מצב שיאסור עליו למנות גברים

שמחה רוטמן:  יכול להיות מצב שיש מישהו שבלעדיו הגוף הבוחר באמת יהיה חסר, נניח שיש איזה ראש קהילה מאוד גדולה בעיר

אוהד וייגלר: אפשר מינימום

שמחה רוטמן: אני לא רוצה להיכנס לזה

שמחה רוטמן:  אני אומר שהמנגנון שמייצר ובעצם מדלל – הרי כל מה שהסברתם לי עכשיו כל הזמן: ברגע שהוספתי את מועצת הרבנות הראשית – דיללתי את הרשות המקומית

שמחה רוטמן:  המנגנון הזה מדלל עוד יותר את מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  חזקה על השר שהוא לא ירצה להביא למצב בו מועצת הרבנות הראשית נעלמת כמעט לגמרי מהגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  לכן, גם אם הוא יצטרך בתוך הגוף הזה לבחור גבר או שניים, כי יש מישהו שבלעדיו בגוף לא יהיה - - - חזקה עליו, המנגנון הזה מייצר מנגנון שמתמרץ אותו היטב לבחור בעיקר נשים וכל מה שהוא עושה מעבר מדלל את כל השאר

שמחה רוטמן:  וזה לא ג'ובים, זה גוף בוחר שנועד לשקף את העיר

שמחה רוטמן:  חברים, אפשר ללכת לחששות רחוקים יותר ויותר

שמחה רוטמן:  אני חושב שההיגיון - - -     

אוהד וייגלר: האמת שזה חשש רחוק

אוהד וייגלר:  קודם יו"ר הוועדה העלה את זה כעובדה

שמחה רוטמן: אני חושב שכך זה יפעל, כי ככה ההגיון עובד

שמחה רוטמן:  כן, בבקשה, אדוני היועץ המשפטי

שמחה רוטמן:  סיימנו את סעיף 9 וסעיף 10, נכון? עכשיו סעיף 11

אלעזר שטרן: 11

אלעזר שטרן:  כינוס האסיפה הבוחרת

אלעזר שטרן:      "11

אלעזר שטרן: 	(א)	ועדת הבחירות תקבע מועד לעריכת בחירות רב עיר ומקום לכך; קבעה הוועדה מועד ומקום כאמור, תפרסם על כך הודעה ברשומות ובאתר האינטרנט של המשרד לשירותי דת, וכן תשלח הודעה כאמור לכל אחד מחברי האסיפה הבוחרת, למועצת הרבנות הראשית ולשר; המועד לעריכת הבחירות ייקבע 30 ימים לפחות לאחר פרסום ההודעה ולאחר מועד משלוח ההודעה כאמור

אלעזר שטרן:      (ב)	ועדת הבחירות תתכנס לא יאוחר משבעה ימים לפני מועד הבחירות לאשר את המועמדים לבחירה, בכפוף לתנאים הקבועים בסעיף 13(ב)"     צריך להיות 12

אלעזר שטרן:      "ותשלח הודעה לחברי האסיפה הבוחרת בדבר המועמדים שמועמדותם אושרה

אלעזר שטרן: "      

שמחה רוטמן: יש הערות? זה התקן הקיים, נמשיך

יוסף שגל: אני חושב ששבוע ימים זה לא מספיק, צריך שבועיים

יוסף שגל:  הערה קטנה

יוסף שגל:  למתמודדים לא מספיקים שבעה ימים, צריך לתת להם זמן

יהודה חשאי: לא, להתכנס כדי לאשר

יוסף שגל: "לא יאוחר משבעה ימים" לאשר את המועמדים, הם לא יודעים אם הם מאושרים

שמחה רוטמן: כן, אבל - - -     

יוסף שגל: שבוע ימים זה לא מספיק, מתוך ניסיון

יהודה חשאי: הפוך, אתה רוצה לזרז אותם לדעת האם הם מאושרים או לא, אתה לא רוצה להשאיר אותם במתח

יוסף שגל: לכן שבועיים - - -     

שמחה רוטמן: הוא אומר: כשאתה מודיע עכשיו על בחירות, יש 30 יום

שמחה רוטמן:  22 ימים לא תתכנס בכלל, אתה תודיע רק שבוע לפני הבחירות

שמחה רוטמן:  הוא אומר: הפוך, תעשה את זה שבועיים לפני הבחירות

שמחה רוטמן:  זה מה שהוא אומר

קריאה: - - -     

שמחה רוטמן: אבל צריך זמן להגיש את המועמדות, אתה לא יודע מי המועמדים

יהודה חשאי: ככה זה גם היום

שמחה רוטמן: זה המצב הקיים, זה עבד עד היום אף אחד לא סבל מזה

אליעזר רונן: אני הרב ברוד, ועד רבני ההתיישבות

אליעזר רונן:  כן, אבל מר רוטמן, נניח שמדובר בערים גדולות

אליעזר רונן:  כשהגוף הבוחר הוא די גדול, 30 ימים זה מעט מדי

אליעזר רונן:  אתה רוצה לפגוש אנשים, אתה רוצה להכיר

שמחה רוטמן: לכן כתוב: "ייקבע 30 ימים לפחות"

אליעזר רונן: לפחות, זה יכול להיות גם 60

שמחה רוטמן: נכון, לוועדת הבחירות יש שיקול דעת

שמחה רוטמן:  יכול להיות שבעיר קטנה היא תעשה 30, ובעיר גדולה היא תגיד שצריך קצת יותר, זה יצא יולי אוגוסט

שמחה רוטמן:  אני משאיר שיקול דעת

אליעזר רונן: למה?     

שמחה רוטמן: למה לא להשאיר? ממנים אנשים עם שיקול דעת כדי שהם יוכלו לפעול נכון, מותאם לכל דבר

שמחה רוטמן:  פחות מ-30 יום זה בלגן; מעל 30 יום? יחשבו שבעיר גדולה צריך יותר – יעשו יותר

ארז מלול: זה לא 30, זה מ-30

שמחה רוטמן: בסדר, אני גם לא באמת רואה סיבה לשנות את זה

שמחה רוטמן:  זה המצב הקיים, זה עבד עד היום

שמחה רוטמן:  לדעתי, לא קיבלנו על זה תלונות

ארז מלול: לא היה בג"ץ

שמחה רוטמן: 12

אלעזר שטרן: 12

אלעזר שטרן:  הצגת מועמדות

אלעזר שטרן:      "12

אלעזר שטרן: 	(א)	מי שכשיר להיבחר לרב עיר, רשאי להציג לוועדת הבחירות את מועמדותו בכתב לא יאוחר מארבעה-עשר ימים לאחר מועד פרסום הבחירות כאמור בסעיף 12(א), וכן רשאים שלושה מחברי האסיפה הבוחרת, לא יאוחר מהמועד האמור, להציג מועמד שהסכים לכך בכתב, ואולם מי שנבחר לכהן כחבר בוועדת הבחירות לא יהיה מועמד לרב עיר באותן בחירות

אלעזר שטרן:      (ב)	לא תאושר מועמדותו של אדם לכהונת רב עיר אם מתקיים לגביו אחד מאלה:     (1)	הוא חבר המועצה הדתית, אלא אם כן מסר במועד הצגת מועמדותו הודעה על התפטרותו מחברותו במועצה הדתית;     (2)	הוא הורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שוועדת הבחירות קבעה שמפאת חומרתה, אופייה ונסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כרב עיר; 			(3)	הוא בן 70 ומעלה;     			(4)	הוא אינו אזרח ישראל

אלעזר שטרן: "     יש לי פה מספר הערות, ההערה הראשונה לגבי סעיף קטן (ב)(2)

אלעזר שטרן:  נוסף פה הדיוק

אלעזר שטרן:  שינוי

אלעזר שטרן:  מי שקובע את מה שמכונה בלשון הלא משפטית קלון, או המשפטית אבל בנוסח שהיום לא מקובל לכתוב, לא כותבים היום קלון

אלעזר שטרן:  היום כותבים עבירה שמפאת - - -     

שמחה רוטמן: אי-התאמה מחמת עבירה

אלעזר שטרן: כן, אי-התאמה מחמת עבירה

אלעזר שטרן:  בנוסח המקורי זה היה: ועדת הבחירות, עכשיו כתוב: יושב-ראש ועדת הבחירות שהוא - - -     

שמחה רוטמן: נושא משרה שיפוטית

אלעזר שטרן: נושא משרה שיפוטית, שאולי הוא מכהן

אלעזר שטרן:  אני מציע - - -     

שמחה רוטמן: לא בהכרח מכהן, הוא גם יכול להיות מכהן

אלעזר שטרן: נכון, שהוא נושא משרה שיפוטית

אלעזר שטרן:  אני מציע נקודה שהוועדה תחשוב עליה, אולי גם בהמשך, כשעורכת הדין נועה ברודסקי תבוא

שמחה רוטמן: אולי נעשה את זה בישיבה הבאה

אלעזר שטרן: השאלה הזאת מעוררת שאלה שנוגעת מעבר לשאלות של נושא משרה שיפוטית וכולי

אלעזר שטרן:  כל הנושא של מידע פלילי – מי רצוי שיראה את המידע הפלילי, ומי לא רצוי שיראה את המידע הפלילי – זו שאלה מורכבת ויש צדדים לכאן ולכאן

אלעזר שטרן:  זה לא חד-משמעי, יש צדדים לכאן ולכאן: האם רצוי שרק יו"ר הוועדה, שהוא נושא משרה שיפוטית, יראה את זה? יש נימוקים טובים לצד הזה, שלא בטוח שרצוי שכל אחד ואחד מחברי הוועדה, כולל נציגים של רשויות מקומיות, יראו את זה

אלעזר שטרן:  מצד שני זה אומר שהפסילה יכולה להיות רק על סמך בן אדם אחד ולא על סמך כל ועדת הבחירות

אלעזר שטרן:  אני אומר: יש צדדים לכאן ולכאן לגבי מי רצוי וראוי שיראה את הדבר הזה

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה לשקול את זה ואולי כשנועה תגיע

יהודה חשאי: מה אתה מציע?     

אלעזר שטרן:  אני אומר שזו שאלה שהוועדה צריכה להכריע בה, יש לה צדדים לכאן ולכאן

שמחה רוטמן: בהתחלה היה כתוב: הוועדה

שמחה רוטמן:  אני חשבתי שמאחר ואנחנו עוסקים בנושא משרה שיפוטית, בסוגיות האלה, אני לא רואה את התועלת הגדולה בנציגי – ראש הרשות המקומית, האם הוא הדמות המתאימה להחליט האם בגלל עבירה פלונית או משמעתית אדם ראוי או לא ראוי לכהן כרב בישראל? לעומת זאת, אם אני מושיב שם דיין, בין אם מכהן ובין אם בדימוס, אני חושב שהאמירה שלו היא הרבה יותר משמעותית

שמחה רוטמן:  היא הרבה יותר רלוונטית מאשר להחליט - - - בייחוד כשאין לנו פה איזו ועדה מרכזית

שמחה רוטמן:  אם הייתה לי פה ועדה מרכזית אחת שדנה בכל הספקטרום, בכל הארץ - - -     אגב, אני בהחלט חושב שאם מועצת הרבנות הראשית חושבת שבגלל שאדם הורשע בעבירה מסוימת הוא לא ראוי לכהן כרב עיר, ולא רק אגב בחירות מסוימות – שתשלול לו את הכשירות

שמחה רוטמן:  אבל בנושא הזה אגב, בחירות זה דווקא לצמצם את הפגיעה בו

שמחה רוטמן:  לבחירה מסוימת הוחלט שלא, אחר כך יעבור זמן - - -     

יהודה חשאי: אגב, במועצת הרבנות הראשית, כל אחד שהורשע בעבירה פלילית עובר את הסינון הזה

יהודה חשאי:  כלומר, זה כבר אחרי הסינון, אחרי שהחליטו שלא לשלול את הכושר

שמחה רוטמן: כן, אבל יכול להיות מצב, או שמועצת הרבנות לא ידעה ועכשיו הוא הגיש את המועמדות

שמחה רוטמן:  עד שמועצת הרבנות תתכנס עכשיו - - - אתה גם לא רוצה שהיא תחליט אד-הוק לטובת הליך בחירות מסוים, כי תגיד: הם חלק מהגוף הבוחר, הם יחליטו עכשיו לגבי בחירות מסוימות האם לפסול או לא לפסול מישהו? אם הם כבר פסלו בעבר מאחורי מסך בערות, מילא

שמחה רוטמן:  אבל אם הם לא פסלו ועכשיו זה נודע – הוא עבר את זה אתמול, שלשום הוא הורשע ועכשיו מתחיל הליך בחירות – והוא מגיש ועוד לא הספיקו לעשות לו את ההליך ואת השימוע האם לשלול או לא לשלול, יושב הדיין ואומר: אדוני, בשל מה שהורשעת עכשיו אתה לא מתאים להיות רב עיר בבחירות האלו, מה יקרה בעתיד? שב עם מועצת הרבנות הראשית והם יחליטו, לבחירות האלו אני פוסל אותך

שמחה רוטמן:  זה יותר נכון והגיוני

שמחה רוטמן:       כן, נועה

נועה ברודסקי לוי: יכול להיות שאני חוזרת על דברים שאלעזר כבר אמר

נועה ברודסקי לוי:  מה שאנחנו קובעים פה קובע בכלל את הסמכות לקבל את המידע הפלילי, הרי מידע פלילי לא אמור להסתובב

נועה ברודסקי לוי:  ולכן, אם רק היושב-ראש הוא זה שיכול להחליט, אז בעצם רק הוא מוסמך לקבל את המידע

נועה ברודסקי לוי:  זה אומר שהוועדה בעצם לא תדע

נועה ברודסקי לוי:  מצד אחד זה אומר שהמידע דווקא פחות מסתובב ויש בזה יתרון

שמחה רוטמן: נכון

נועה ברודסקי לוי: כי זה אומר שבעצם לא יוכפש שמו מעבר לזה

נועה ברודסקי לוי:  מצד שני, זה אומר שהוא לבדו מחליט והם לא יידעו

נועה ברודסקי לוי:  זאת אומרת, אם הוא מחליט שאין בעיה עם העבירה – הוא אומנם הורשע בעבירה אבל זו לא עבירה שבשלה הוא חושב שהוא לא יכול להתמנות – אז הם גם לא ידעו מזה

שמחה רוטמן: בעיניי זה בונוס

שמחה רוטמן:  כמו שאמרתי: יש לנו מנגנון, הוא מופיע פה בחוק

שמחה רוטמן:  כאשר בעל תעודה לכושר מורשע, מועצת הרבנות הראשית יכולה להשעות או לבטל את התעודה לאחר שנתנה לבעל התעודה הזדמנות להשמיע דבריו על יסוד אחת מן העילות הבאות: בעל התעודה הורשע בעבירה שמפאת חומרתה, אופייה ונסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כרב עיר

שמחה רוטמן:  זה סעיף 6 (ג)

שמחה רוטמן:  הסעיף הזה אומר כשיש מישהו שהורשע, שבגללו מועצת הרבנות אומרת – לא, פה זה ספציפית להליך

שמחה רוטמן:  יכול להיות שאחרי הדבר הזה, כתוצאה מהפסילה או מאי הפסילה שלו, מישהו יפנה למועצת הרבנות הראשית ושם יש תהליך ושימוע

שמחה רוטמן:  פה זה הליך אד-הוק לטובת הבחירות

שמחה רוטמן:   עד שמועצת הרבנות מתכנסת, עד שהיא דנה, עד שהיא עושה את השימוע – בינתיים הבן-אדם נבחר לרב עיר ואתה מייצר סיטואציה בעייתית מאוד

שמחה רוטמן:  זה בסופו של דבר פקק די קטן

שמחה רוטמן:  זה לא הגורם היחיד שנוגע בנושאים האלה לכן, אני אומר: א' האסון הגדול מאישור – אף אחד לא רואה; וב' האסון הגדול מפסילה – גם אף אחד לא רואה

שמחה רוטמן:  אם אחר כך לא ראוי לפסול את הבן-אדם, אז בתהליך הבחירות הזה שיש לו ועדת בחירות זו הכרעה שלו, לטעמי, בבחירות הבאות זה לא מכתים את שמו

נועה ברודסקי לוי: כן חשוב לציין, ככלל, ברוב המקרים שבהם באמת פוסלים אדם מלכהן באיזשהו תפקיד - - -      

שמחה רוטמן: אולי אפשר לכתוב סעיף: החלטתו המנומקת של ראש ועדת ה - - - תועבר לידיעת מועצת הרבנות הראשית

נועה ברודסקי לוי: אבל הם כן יקבלו את המידע

שמחה רוטמן: אבל מועצת הרבנות הראשית בכל מקרה מוסמכת

נועה ברודסקי לוי: בגלל סעיף 6, זה נכון

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  מועצת הרבנות הראשית מוסמכת בכל מקרה

שמחה רוטמן:  אני רק אומר: החלטתו המנומקת של - - - תועבר למועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהיא תגיד: טעית פה, ותדון בנושא ותחליט לא לשלול

שמחה רוטמן:  זה יהיה איתות לדיינים במקומות אחרים

שמחה רוטמן:  יכול להיות שהם יחליטו שבעקבות ההחלטה שלו הם כבר פוסלים אותו באופן קבוע

נועה ברודסקי לוי: זה יוצר איזשהו סוג של אנומליה

נועה ברודסקי לוי:  אני חושבת שבסעיף 6(ג), מועצת הרבנות הראשית באמת רואה את המידע

שמחה רוטמן: תחשבי על הסיטואציה, פה יש גם הליך של שימוע, זו גם שלילה כלפי כולי עלמא: לא תוכל להתמודד יותר אף פעם

שמחה רוטמן:  פה זה נקודתי, להליך הזה

שמחה רוטמן:  בעיניי זו דווקא פגיעה מידתית יותר

שמחה רוטמן:       כן, איגי

איגי פז: בנקודה הזאת של עבר פלילי ובחינת מידע פלילי ומידע משמעתי שצריך להוסיף פה

איגי פז:  אנחנו חשובים שצריך להיצמד לתבנית המקובלת בענייני מנויים, שמדברת גם על מי ש"הורשע בעבירה פלילית או בעבירה משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי ל" – כהן כרב עיר

איגי פז:  במקרה הזה צריך להשלים

איגי פז:  או שהוגש נגדו "כתב אישום או קובלנה בעבירה כאמור וטרם ניתן פסק דין סופי בעניינו"

איגי פז:  זה הנוסח שמקובל בכל המינויים

שמחה רוטמן: אני יודע שזה הנוסח שמקובל

איגי פז: אנחנו חושבים שזה גם - - -     

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה נוסח מזעזע, זה פוגע בחזקת החפות

איגי פז: הוא גם הכרחי בסופו של דבר, גם כדי שתהיה גם ביקורת שיפוטית

איגי פז:  בסופו של דבר, אני חושב שכולנו סביב השולחן הזה מסכימים על הצורך בשמירה על טוהר מידות ואנחנו לא היינו - - -     

שמחה רוטמן: וגם על חזקת החפות

איגי פז: וגם על חזקת החפות

איגי פז:  אבל עדיין לא היינו רוצים שאם יש – עצם ההחלטה להגיש כתב אישום בעבירה, אם היא מאוד מאוד חמורה, לדעתנו, היא צריכה להוות שיקול

שמחה רוטמן: היא יכולה להוות שיקול

קריאה: אצל הבוחרים

שמחה רוטמן: היא יכולה להוות שיקול גם אצל מועצת הרבנות הראשית לעניין התנהגות באופן שאינו הולם את מעמדו של רב, זה בראיות מנהליות

שמחה רוטמן:  היא יכולה להיות שיקול בהרבה מאוד תחומים

שמחה רוטמן:  אגב הליך בחירות מסוים, זה לא ייתכן

שמחה רוטמן:  ושוב, זה שזה קיים במקומות אחרים – על הראשונים אנו מצטערים – אם זה היה תלוי בי גם זה היה מבוטל

שמחה רוטמן:       אני חושב שהסיטואציה שבה אנחנו אומרים שהחלטתו, ופה הרי אין אפילו דרישה מיוחדת – גם כשאומרים את זה על ראש עיר או על חבר כנסת או שר אני מתקומם מאוד על הדבר הזה

שמחה רוטמן:  אבל פה אין אפילו דרישה שהגשת כתב אישום שכזה – זה רק היועץ המשפטי לממשלה

שמחה רוטמן:  שוב, לא שזה עוזר לי

שמחה רוטמן:  גם ליועץ המשפטי לממשלה אין זכות לשלול מאדם את חזקת החפות, אבל אפילו את זה אין

שמחה רוטמן:  יבוא תובע משטרתי, יגיש או לא יגיש כתב אישום, וזה יקבע אם בן אדם יכול להיות רב עיר או לא

שמחה רוטמן:  זו הזיה בעיניי

איגי פז: זו עדיין לא החלטה, אבל כן לשקול את זה

יהודה חשאי: או סתם אדם שהגיש תלונה כדי לטרפד את המינוי שלו

איגי פז: אבל השאלה היא: האם צריך להתעלם מזה או כן לתת ליושב-ראש הוועדה אפילו לשקול את המידע

איגי פז:  אם מדובר עכשיו – לא יודע – בהגשת כתב אישום על הטרדה מינית

איגי פז:  אנחנו רוצים - - -  נכון, חזקת החפות עומדת, אבל השאלה היא האם אנחנו לא רוצים לתת ליושב-ראש הוועדה לשקול את הדבר הזה

קריאות: - - -     

יהודה חשאי: איזה כלים יש לו כדי לשקול?     

שמחה רוטמן: בדיוק, בדיוק

שמחה רוטמן:  מה שנאמר פה עכשיו מדויק

שמחה רוטמן:  אין כלים והתוצאה של הדבר הזה, בכל מקום שהכניסו את הסעיף הזה, זה שאתה מחליט

שמחה רוטמן:  אתה, היועץ המשפטי לממשלה, התוצאה היא שאתה מחליט

שמחה רוטמן:  נכתוב סעיף: היועץ המשפטי לממשלה יחליט מי מכהן בכל תפקיד במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  אם זו המטרה, לא כאן אצלי בוועדה

שמחה רוטמן:  לא כאן אצלי בוועדה

שמחה רוטמן:  יש חזקת חפות במדינת ישראל, אתם רומסים אותה פעם אחר פעם אחר פעם, זו עמדת היועץ המשפטי לממשלה – זו לא אשמתך אישית איגי, אני לא כועס עליך – אתם רומסים את חזקת החפות פעם אחר פעם אחר פעם

שמחה רוטמן:       עשיתם את זה לראשי ערים, הקמתם ועדה בכאילו

שמחה רוטמן:  גדעון סער הגיע ופתר את האבן המטופשת – סליחה שאני אומר – שהיועצת המשפטית אז זרקה ובג"ץ נענה

שמחה רוטמן:  ישבו שבעה שופטים, שבעה חכמים זרקו אבן לבור, אף אחד עדיין לא הצליח להוציא את האבן הזאת מהבור

שמחה רוטמן:  עכשיו הקימו ועדה מיוחדת שיושבת ודנה בשאלה האם כתב אישום הוא עילה להדיח ראש עיר, כן או לא

שמחה רוטמן:  כי כנראה חברי מועצת העיר לא מספיק טובים והציבור לא מספיק חכם, וצריך את מערכת המשפט שתגן על הציבור מעצמו

שמחה רוטמן:  ומה קרה? הוועדה הזאת ישבה

שמחה רוטמן:  יושבים שם משפטנים, דנים ומחליטים בנוגע לראש עיר מסוים שלא צריך, בא היועץ המשפטי ומצפצף גם על הוועדה הזאת

שמחה רוטמן:       אתם החלטתם שאתם תחזיקו וטו על כל המינויים במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  לא במשמרת שלי, צר לי

שמחה רוטמן:  ואני אומר שוב: דיברנו פה קודם על מרשם פלילי ומי אנחנו רוצים שיהיה חשוף למרשם הפלילי, מי אנחנו רוצים שיוכל לשקול שיקולים מתחום המשפט הפלילי

שמחה רוטמן:  עכשיו אתה רוצה שדיין הוא זה שיחליט על חומר הראיות

שמחה רוטמן:  אתה בעצם רוצה פה סעיף שאומר: בג"ץ מתערב לי בכל דבר, בג"ץ יחליט אם כתב האישום הזה הוא חמור או לא

שמחה רוטמן:  אני אומר: לא, יש חזקת חפות במדינת ישראל גם כנגד היועץ המשפטי לממשלה, גם כנגד מערכת התביעה הפלילית במדינת ישראל

שמחה רוטמן:  העובדה שאתם חושבים שאם אתם החלטתם להגיש כתב אישום אות וסימן שהאדם הוא אשם, בעיניי זו שערורייה

איגי פז: זאת לא אמרתי, לא אמרתי שהבן-אדם אשם

שמחה רוטמן: זו המשמעות, למה אתה פוסל אותו מלכתחילה? אם הוא יורשע – תדיח אותו

שמחה רוטמן:  אם הוא יורשע – תשלול ממנו כושר

קריאה: אבל בסוף 98% מורשעים

יהודה חשאי: עזוב את האישום, גם בוועדת משמעת עושים אותו דבר

יהודה חשאי: היושב-ראש, חשוב לי להדגיש את הנקודה הזאת: יכול להיות שהבן -אדם יזוכה

קריאה: יש לו 3% סיכוי להיות מזוכה

שמחה רוטמן: אגב, נבחרי ציבור הורסים להם את הסטטיסטיקה

שמחה רוטמן:  בנבחרי ציבור, ראשי הערים, תסתכל על הסטטיסטיקות של ראשי הערים

שמחה רוטמן:  הם לא 3%, הם לא 3%

שמחה רוטמן:  נבחרי ציבור הורסים להם את הסטטיסטיקה כי נבחרי ציבור – כשהם מתעסקים עם העמך ישראל, אותם הם רומסים לחלוטין

שמחה רוטמן:  אבל כשמדובר על אנשים שהם קצת יותר מבינים, קצת יותר חזקים, יודעים לקחת עורכי דין טובים – הם הורסים להם את הסטטיסטיקה

שמחה רוטמן:  אתה אומר לי שיש אנשים שהודחו מהתפקיד שלהם

שמחה רוטמן:  עזוב, יש לנו שר משפטים שהודח מהתפקיד שלו כי החליטו להגיש נגדו כתב אישום, ואחר כך הוא זוכה

שמחה רוטמן:  אחד? אחד כזה?      

קריאה: אגב, 3% זה גם הסיכוי בהחייאה

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: בשרי משפטים הסטטיסטיקות שלהם הם כמעט 100% לצד השני, כמעט 100%

יהודה חשאי: אני רוצה שתתייחס גם למשפט הזה: להבדיל מכל תפקיד אחר, במקרה של בחירות רב עיר – אותו רב עיר שבנה את עצמו בעיר ורוצה להתמודד – אם אנחנו מוציאים אותו, אין לו הזדמנות שנייה - -     

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אם הוא יורשע אפשר להדיח אותו

יהודה חשאי: - - כי מינוי כזה הוא לא מינוי לחמש שנים

יהודה חשאי:  ולכן, אין כאן מצב לתקן את העוול

יהודה חשאי:  עכשיו הוא ילך לעינוי דין, הוא יזוכה אבל הוא כבר לא יחזור בחזרה

יהודה חשאי:  ולכן, אני חושב – מילא אם היה כתב אישום, גם בעבירת משמעת רוצים כאן שיקול דעת

יהודה חשאי:  ואחרי זה יגידו, אי-אפשר כבר להגיד חוסר סבירות אבל יגידו שזה לא מידתי

שמחה רוטמן: אני חושב שזה מייצר פגיעה לא מידתית, סליחה שאני מדבר על מידתיות

שמחה רוטמן:  זה מייצר פגיעה לא מידתית בחזקת החפות, זה מייצר פגיעה לא מידתית בהרבה מאוד ערכים ועקרונות

שמחה רוטמן:  אם תרצה, פגיעה לא מידתית בכבוד האדם

שמחה רוטמן:  זו פגיעה לא מידתית והעובדה שאתם מכניסים את זה לכל מיני סעיפי חוק, הדבר הזה הוא חמור מאוד

שמחה רוטמן:  והעובדה שכך פעלתם כשזה לא הופיע בסעיף חוק והגשתם עמדה לבית המשפט כמשרד המשפטים, בעמדת יועץ, בהתייצבות יועץ, ויצרתם את הכלל הזה שאחר כך – אני לא רוצה להתבטא בצורה שבה גדעון סער התבטא על אותה פסיקה של בית המשפט העליון בנושא ראשי ערים, כמה היא חמורה, כמה היא לא דמוקרטית, כמה היא פוגעת בדברים האלו

שמחה רוטמן:  פה אתה רוצה לייצר את הדבר הזה? מבחינתי, בשום פנים ואופן

נועה ברודסקי לוי: בכל זאת, אני רק רוצה לחדד את התמונה לגבי הנושא של כתב אישום

נועה ברודסקי לוי:  זו דילמה שהייתה, אני פשוט חייבת להדגיש את זה

נועה ברודסקי לוי:  זו דילמה שהייתה סביב חוק המידע הפלילי

נועה ברודסקי לוי:  היו פה דיונים על גבי דיונים בוועדת החוקה, בנושא הזה של העברת מידע לגבי כתבי אישום

נועה ברודסקי לוי:  בלי קשר רק למינויים כאלה, זה חוצה את כל אותם גורמים שזכאים לקבל מידע

נועה ברודסקי לוי:  והייתה שאלה קשה מאוד האם להעביר גם מידע על כתבי אישום

נועה ברודסקי לוי:  היו פה כל מיני ניסיונות באמת לרכך את זה

נועה ברודסקי לוי:  גם אז, זה דווקא עלה מתוך צורך של משרדי הממשלה, בגלל שאומרים שזה בעצם תמיד המידע הכי חדש, הכי רלוונטי לפעמים

נועה ברודסקי לוי:  אני לא מביעה עמדה האם צריך להכניס את זה או לא, אבל כן חשוב לדעת שזה משהו שבסופו של דבר ועדת החוקה כן קיבלה בזמנו באופן גורף בחוק המידע הפלילי, את התפישה שאחרי כתב אישום כן עובר המידע

נועה ברודסקי לוי:  חשוב לקחת את זה בחשבון

שמחה רוטמן: אני אומר שוב: אני חושב שמדובר בשערורייה

שמחה רוטמן:  אני אומר את זה באופן הכי ערכי ובסיסי: לא מקובל עלי הדבר הזה, שחזקת החפות במדינת ישראל הפכה לאות מתה

שמחה רוטמן:  זה לא מקובל עלי

נועה ברודסקי לוי: אני לא אומרת שזו לא דילמה קשה, ואני אומרת: גם בזמנו, כשדיברנו על תחומים אחרים לחלוטין, הנושא הזה - - -     

תני פרנק: אפשר לעניין הסעיף הזה משהו אחר?     

אלעזר שטרן: רגע, עוד לא סיימנו

תני פרנק: לא סיימנו, סליחה

אלעזר שטרן: נקודה נוספת לגבי משהו שהיה בתקנות של 2022 ובעצם לא נמצא פה

אלעזר שטרן:  בעקבות כל מיני אירועים וסיטואציות כאלה ואחרות שהתרחשו, נוספה לתקנות של 2022 הוראה שבעצם הטילה על ועדת הבחירות לבחון – אני אקריא את זה כדי שאני לא אפספס: תבחן ועדת הבחירות את התאמתו של כל מועמד לתפקיד רב העיר, ובכלל זה תבחן אם התנהגותו של המועמד הולמת את מעמדו של רב בישראל

יהודה חשאי: זה דבר שהוא שערורייה

אלעזר שטרן: אני מציין שזה היה וזה נוסף בעקבות - - -     

יהודה חשאי: איך ב-2022?     

אלעזר שטרן: נכון, זה כמו שאמרתי

שמחה רוטמן: אלעזר, אני התייחסתי לזה, התייחסתי לזה בפרוטרוט בדבריי

שמחה רוטמן:  בנקודה הזאת אני אמרתי שהנושא של התנהגות הולמת מופיע

שמחה רוטמן:  הפניתי לסעיף, למועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  אם מועצת הרבנות הראשית חושבת שהתנהגותו של אדם אינה הולמת, אני חושב שזה המקום הנכון

שמחה רוטמן:  דווקא בגלל רוחב היריעה של הדבר הזה, זה מתאים למועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  לגבי אד-הוק לבחירות, נתעסק בהרשאה

שמחה רוטמן:  זה באמת דבר שבו פער הזמנים יכול להיות משונה מאוד

שמחה רוטמן:  בן אדם הורשע לפני שבוע ועדיין מועצת הרבנות הראשית לא התכנסה ולא דנה

שמחה רוטמן:  אם אורח חייו והתנהגותו של אדם אינם הולמים רב בישראל, אני לא חושב שהוועדה, בטח לא בהרכבה הנוכחי, היא הגוף המתאים לעשות את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  לעומת זאת, בשביל זה יש סעיף מיוחד שאנחנו מכניסים פה בחוק למועצת הרבנות הראשית, שהיא תוכל לדון בנושא הזה

שמחה רוטמן:  התייחסתי לזה, אומנם בקצרה  אבל זו הייתה ההתייחסות

קריאה: בזמן קבלת הכושר בודקים את אורח חייו

שמחה רוטמן: וגם אחרי

שמחה רוטמן:  גם אחרי, אפשר לשלול כושר

ארז מלול: תמיד אפשר לשלול

שמחה רוטמן: אפשר גם לשלול כושר

איגי פז: יש הבחנה, בכל זאת לשלול כושר זה משהו שהוא הרבה יותר דרסטי מאשר להגיד: כרגע, בנסיבות הנוכחיות, בבחירות הספציפית

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אבל אם יש משהו ספציפי, אז שוועדת הבחירות תעלה את זה מהר למועצת הרבנות הראשית, וגם יש פה גוף בוחר שלא יבחר אותו על בסיס הדבר הזה

שמחה רוטמן:  אבל אני לא חושב שההרכב הנוכחי של ועדת הבחירות הוא הגוף המתאים לבוא ולהגיד לי מהי התנהגות הולמת

שמחה רוטמן:  חלק מהאנשים האלו זה ראש העיר

שמחה רוטמן:  עם כל הכבוד, ראש העיר יגיד לי מהי התנהגות הולמת לרב או התנהגות לא הולמת לרב? פקיד ממשרד לשירותי דת שמינה המנכ"ל, אני לא מזלזל בו, אבל הוא הדמות הרלוונטית לבדוק מהי התנהגות הולמת לרב או לא? הוא מתאים לפיקוח על הליך הבחירות, הוא לא ועדת מוסר

שמחה רוטמן:  במובן הכי פשוט של המילה, זה לא הגוף המתאים

שמחה רוטמן:  מועצת הרבנות הראשית זה הגוף

ארז מלול: הפה שהתיר הוא הפה שאסר

שמחה רוטמן: קדימה     

אלעזר שטרן: 13

אלעזר שטרן:  הצבעה

תני פרנק: אבל אפשר רק להתייחס לסעיף? יש דברים שלא נדונו

שמחה רוטמן: כן

תני פרנק: אחד

תני פרנק:  כתוב כאן שלא תאושר מועמדותו של אדם אם הוא חבר המועצה הדתית

תני פרנק:  מה קורה אם הוא חבר מועצת העיר?      

שמחה רוטמן: יש בעיה עם חבר מועצת העיר?     

תני פרנק: הוא מקביל לחבר מועצה דתית, באותה מידה

שמחה רוטמן:  אני לא רואה בעיה עקרונית

תני פרנק: שרב העיר יהיה חבר מועצה?     

שמחה רוטמן: נבדוק את זה

שמחה רוטמן:  תתייעצו במשרד, תגידו מה עמדתכם

שמחה רוטמן:  אני לא רואה בעיה

יהודה חשאי: לכאורה, אין בעיה

שמחה רוטמן: לכאורה

תני פרנק:  למה יש בעיה עם חבר מועצה דתית?     

שמחה רוטמן: לא, לא, לכאורה אין בעיה להוסיף גם את זה

שמחה רוטמן:  ייבדק

תני פרנק: נקודה נוספת שבוודאי אפשר לדון עליה בהמשך

תני פרנק:  אנחנו לא חושבים שרב צריך להיות מוגבל להיבחר בגיל 70, כמובן, בתנאי שהוא נבחר לכהונה קצובה ועל בסיס בדיקה רפואית

תני פרנק:  היום גיל 70 הוא צעיר מאוד

שמחה רוטמן: לא, אבל העניין הוא פשוט מאוד

שמחה רוטמן:  מאחר וכהונתו נפסקת, אנחנו לא רוצים שהרב יתמנה לחמש דקות

תני פרנק: נכון

תני פרנק:  שיתמנה לעשר שנים כמו רב ראשי, וכשהוא ייבחר הוא יצטרך לעבור וועדה רפואית מגיל מסוים

ארז מלול: אתה רוצה להאריך גם מעבר ל-75?     

תני פרנק: כן, בוודאי

קריאה: יש לנו ראש ממשלה שהוא מעל גיל 75

תני פרנק: לא רק זה

תני פרנק:  ספציפית, רבנים מקבלים הרבה יותר כוח מהציבור כשהם מבוגרים יותר

תני פרנק:  אני לא מבין למה דווקא רב - - -         

קריאה: זה בכפוף לקדנציות

גילה פינקלשטיין: נכון

תני פרנק: בכפוף לקדנציות

קריאה: זה מגיע ביחד, זו עסקת חבילה

גילה פינקלשטיין: נכון

תני פרנק: אני לחלוטין בעד עסקת חבילה

תני פרנק:  כמובן שאני לא חושב שהוא צריך לכהן - - -     

שמחה רוטמן: תסכים איתי שאם כהונתו פוקעת בגיל 75, אז הגיוני שלא נבחר מישהו לתקופת זמן מאוד מאוד קצרה

תני פרנק: בוודאי שלא

שמחה רוטמן: נדון בזה בסעיף בו שאנחנו מדברים על פקיעת הכהונה

תני פרנק: אוקיי

שמחה רוטמן: אנחנו חייבים לסיים

ארז מלול: אם הוא היה ראש ממשלה – הייתי איתך עד גיל 90

תני פרנק: נכון, כי נבחר ציבור יכול להיבחר

שמחה רוטמן: אין טעם להתחיל את סעיף 13

שמחה רוטמן:  עוד נקודת לסעיף זה? מישהו? בקצרה

יוסף שגל: מילה קצרה - -      

שמחה רוטמן: מילה קצרה לסיום, בבקשה

יוסף שגל: - - ואני חושב שנכונה

יוסף שגל:  אני ממשיך את דברי תני, אבל אני התייחסתי לזה במילים: "ואולם מי שנבחר כחבר בוועדת הבחירות לא יהיה מועמד"

יוסף שגל:  לא, צריך להיות: ואולם גם מי שבאסיפה הבוחרת

יוסף שגל:  יכול להיות שמי שבאסיפה הבוחרת יבחר את עצמו? זה כמו ה - - -     

שמחה רוטמן: צריך שבאסיפה הבוחרת לא יהיו לך מועמדים

יוסף שגל: באסיפה, חבר העירייה למשל

שמחה רוטמן: אם זה לא מובהר, נבהיר את זה

שמחה רוטמן:  זו בוודאי טענה נכונה

שמחה רוטמן:  בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תודה רבה רבותיי, תודה למשתתפים

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה, הישיבה הבאה תהיה ביום שלישי, בעזרת השם, על מועד הישיבה תבוא הודעה