ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 73, 2023-06-26 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא הצעת חוק להנצחת הרב עובדיה יוסף זצ"ל

יוסף טייב:  אני כן רוצה לומר בפתיחת דבריי שמדובר בהצעת חוק כדי להנחיל לדורות את חזונו, מורשתו ופועלו של מרן הרב עובדיה יוסף, בכיר הרבנים הספרדים, שימש כרב הראשי לישראל בין שנת 1973 לשנת 1983, מנהיג רוחני בעל שיעור קומה, פוסק, מורה דרך, מחבר כ-52 ספרים בחייו, חתן פרס ישראל לספרות תורנית, החזיר עטרה ליושנה

יוסף טייב:  היה גדול המהפכנים ואני חושב שהלווייתו, הלוויה אולי מהגדולות שהכירה מדינת ישראל, כמיליון איש עם פסיפס רחב של משתתפים, מראה על גדולתו, על חיבורו לעם, והראיה, עד כמה העם פה בארץ ובתפוצות היה מחובר אליו, לכן עלה בדעתנו להעלות חוק להנצחתו

יוסף טייב:  יש פה צורך בפרט שאנחנו מגיעים לעשור להסתלקותו

יוסף טייב:  אנחנו צריכים לדאוג לזה שילדנו, אזרחי ישראל, יהודי התפוצות יכירו ויוכלו להמשיך בדרכיו

יוסף טייב:       ברשותכם, אני רוצה לומר שהצעת החוק המוגשת לפנינו, יחסית להנגשת החוק הקודם היא רזה יותר

יוסף טייב:  נכון שמדובר במועצה ציבורית בשונה מתאגיד שדובר בחוק הקודם

יוסף טייב:  יחד עם זאת, בהתייעצות בימים האחרונים אנחנו נתחיל להתקדם עם הנוסח הזה של החקיקה, אבל יתכן מאוד שעוד לפני הקריאה הראשונה ואולי בין הקריאה הראשונה לשנייה ולשלישית אנחנו נעבה את הצעת החוק מסיבה אחת, מבחינת ההנצחה, שלא יהיה פעם ככה ופעם ככה

יוסף טייב:       משרד המשפטים בתחילת דבריו, חנן אמר בדיון הקודם שהמשרד והממשלה חושבים ללכת על משהו הרבה יותר רחב שיהיה משהו יציב ושוויוני לכולם, שיהיה משהו באמת מערכתי, ממלכתי בשם מדינת ישראל על דמויות שהן אינן ראשי ממשלה ונשיאים

יוסף טייב:  אני חושב שזה דבר מבורך, לכן יכול להיות שכן בעקבות התורה הגדולה של הרב עובדיה יוסף, אנחנו מדברים על כתבי יד של 52 ספרים עבי כרס

יוסף טייב:  יכול להיות שכן צריך ללכת על סיפור גם של ארכיון ומוזיאון וכל זה

יוסף טייב:  כרגע אנחנו נלך על הסיפור של תמיכות והטמעה במערכת החינוך

יוסף טייב:  היה איזשהו הסכם עם המשרד ואנחנו תיכף גם נדבר על זה, כדי באמת להוביל איזשהו משהו אחיד לכלל הדמויות הגדולות האלה

יוסף טייב:      חבר הכנסת מישרקי, בבקשה

יונתן מישרקי: בוקר טוב לך, בוקר טוב לחברים, הצעת החוק הזו שאתה זכית לקדם, אדוני היושב-ראש, נוגעת בנושא הנצחת זכרו של מרן הרב עובדיה יוסף, זכר צדיק וקדוש לברכה

יונתן מישרקי:  אני רוצה פה בוועדה לספר אנקדוטה קטנה שתסביר את החשיבות שאני רואה בהצעת החוק הזו

יונתן מישרקי:  עוד לפני שאני מדבר על הקשר אלינו כציבור מזרחי והרמת קרנו במהלך השנים, אני רוצה לספר סיפור קצר שהוא באמת ממחיש את גדלותו ברמה הבין-אישית

יונתן מישרקי:  מלבד הרמה הרוחנית והתורה והנחלת הידע שהוא הנחיל לדורות, אני רוצה לדבר על סיפור קטן

יונתן מישרקי:       אני זכיתי, יוסי

יונתן מישרקי:  אני לא יודע אם אתה יודע, אני גדלתי בשכנות לרב עובדיה

יונתן מישרקי:  ההורים שלי גרים שתי קומות מתחת לבית שלו

יונתן מישרקי:  היה תקופה שעשו קצת שינויים בבניין במסגרת הקמת בית הכנסת ובית המדרש, ונוצר איזשהו חילוקי דעות בין השכנים בנוגע להשלכות שיש לבנייה הזו

יונתן מישרקי:  היות וזה היה קשור אליו, היו שכנים שסבלו מכניסת מתפללים, מרעש של גרירת כיסאות וכו' וכו', ונוצר איזושהי דינמיקה שלילית בתוך הבניין

יונתן מישרקי:  אני זוכר איך שהרב, זכר צדיק וקדוש לברכה עצר את התוכניות וביקש לזמן אליו את השכנים הנפגעים, ונתן הוראה לאדריכל ולמהנדס ולכל מי שנגע בעניין הזה, לעצור את התוכניות ולשמוע את טענות השכנים, ולא הסכים בשום פנים ואופן שיהיה המשך בנייה והמשך פיתוח של העניין הזה כל זמן שאין פתרונות אמיתיים, אם זה מבידודים מרעש וכניסה נוספת למתפללים כדי שלא יהיה מעבר בתוך הבניין, וכל מיני דברים

יונתן מישרקי:       אנחנו שמנו לב באותה תקופה, עם כל גדלותו באמת שהוא היה, סדר היום שלו היה, מי שהכיר את הרב עובדיה, היה עסוק בתורה והנהגה בכל רמ"ח ושס"ה גידיו, אבל כשזה הגיע לשכנים הוא פינה את זמנו והיה חשוב לו לראות איך אנחנו מגיעים בסופו של דבר, באמת כך גם היה, הגיעו בסופו של דבר לפתרון שהיה מקובל על כל השכנים

יונתן מישרקי:       אנחנו היום נמצאים בתקופה מאוד מורכבת בחברה הישראלית, ודווקא הסיפור הזה, דווקא הנקודה הזו אם אנחנו נטמיע כמו שמובא כאן בחוק הזה, באלמנטים של חינוך, של רגישות כלפי הזולת, רגישות כלפי האחר, כלפי מי שמבין, אפילו אם זה שכן, קרוב, רחוק, לא משנה, איך בסופו של דבר אפשר לשבת סביב אותו שולחן, לנהל את הדברים בצורה כזו שכולם יהיו מרוצים, ולהגיע בסופו של דבר לדיבור ואחידות בעניין הזה

יונתן מישרקי:       מלבד זה אנחנו יודעים מה היה המשמעות שלו, אני אנסה להגדיר את זה במילים הכי פשוטות, להקים מעפרא, להקים מלמטה ציבור שלם שהרגיש במשך שנים רבות קיפוח, בהרבה מאוד מקרים גם כן השפלה, איך הוא לקח את הציבור הזה והרים את קרנו למעלה

יונתן מישרקי:  למעשה אנחנו בזכותו כולנו בניו

יונתן מישרקי:  אנחנו בזכותו נמצאים פה, וזה עוד לפני שנגעתי בכלל בהנחלת התורה שלו, בגישה שלו, בגישה המתונה והמכילה שלו

יונתן מישרקי:  כולם מכירים את הימים שבהם הוא ישב אחרי מלחמת יום הכיפורים כדי להתיר עגונות ודברים רגישים מאוד, שאיך שהוא ראה את הכאב של האחר, כמה פעמים הוא בכה עם כאב של אלמנות, של יתומים, של אנשים שנזקקו לעזרה, איך הוא השתתף איתם בצערם

יונתן מישרקי:       אני חושב שנפלה בחלקך הזכות לקדם את הצעת החוק הזו ואני מברך אותך

יונתן מישרקי:  אני ראיתי שהיה באמת לזה תמיכה מקיר לקיר בכל הבית, וזה כל כך חשוב, לכן אני פה כדי להגיד לך שאני מודה לך על זה שהבאת את ההצעה הזו, ואני מקווה מאוד שאנחנו במהרה נראה אותה מוגשת לסיום והצבעה בקריאה שנייה ושלישית, אפילו אני מקווה שעוד במושב הזה, אז תודה רבה לך

יוסף טייב: תודה

יוסף טייב:      תמי, את רוצה להתחיל?     

תמי סלע: כמה הערות כלליות שאת חלקן גם אמרתי בישיבה הקודמת אבל זה דיון נפרד והצעת חוק נפרדת, אז כן חשוב

תמי סלע:  יש באמת חוקים שונים שיש בהם הנצחה של אישים

תמי סלע:  יש לא מעט חוקים שעוסקים בהנצחה של ראשי ממשלה ונשיאים לשעבר

תמי סלע:  יש גם אחד כללי וגם פרטניים, ויש גם מספר חוקים שעוסקים בהנצחה של אישים אחרים שתרמו למדינה, שרוצים את חזונם והמורשת שלהם באמת להנציח ולהעלות למודעות ולחנך לאורם

תמי סלע:       יש מודלים שונים של הנצחה כמו שגם פתחת ואמרת

תמי סלע:  בדיון הקודם דנו במודל שהוא יותר רחב, שהוא מקים תאגיד ציבורי, שזה די חריג לגבי אישים שהם לא ראשי ממשלה ונשיאים

תמי סלע:  גם לגבי ראשי ממשלה ונשיאים יש מעט תאגידים, בדרך כלל מועצות, אבל לגבי אישים אחרים אין עדיין חוק כזה

תמי סלע:  פה המודל הוא יותר מצומצם והוא מדבר על מועצה ציבורית שהיא גם קטנה בהיקפה והיא פועלת באמת כדי להנציח ולחנך ולשתף פעולה עם גורמים שזה תפקידם, ולייעץ לשרים הרלוונטיים

תמי סלע:  יש תקציב מסוים שהוא גם מאפשר תמיכה במוסדות שפועלים למטרות האלה

תמי סלע:       נעבור על הסעיפים

תמי סלע:  יש כל מיני נקודות עקרוניות גם בסעיפים עצמם, עובדי מדינה, נציגים

תמי סלע:  אני אגיד בגדול שמועצות כאלה, בדרך כלל מייצרים בתוך ההרכב של המועצה איזשהו תמהיל בין עובדי מדינה נציגים של משרדים ממשלתיים, כי זה כן תאגיד ציבורי שמוטלים עליו תפקידים מכוח חוק ויש לו תקצוב גם ממשלתי מסוים למרות שהוא יכול בדרך כלל גם לקבל תרומות ולהגדיל את ההכנסות שלו, לבין מגזר שלישי ואקדמיה וגורמים אחרים, נציגי ציבור שמייצגים את הפעילות, את המטרות וכו'

תמי סלע:  את זה אנחנו תיכף נראה בהרכב המועצה

תמי סלע:       יש פה גם תיקונים, בטח ננסה בהמשך לשלב, שהם מבטאים סעיפים יותר סטנדרטים, חדשים, שעל פי תבניות שמשרד המשפטים גם עבד עליהן לאור ניסיון שנצבר, שהם אמורים לייעל את התפעול של המועצות האלה

תמי סלע:  יש גם סעיפים בחוק החברות הממשלתיות שחלים באופן עקיף

תמי סלע:  לא כתוב פה אבל מכוח סעיפים בחוק החברות גם לגבי ייצוג הולם בהרכבים של מועצות ציבוריות, אז בהמשך אולי נפרט איזה סעיפים חלים, אם נגיע לזה

תמי סלע:  זה בגדול

תמי סלע:  אם אתה הערות עקרוניות ואחר כך שנתחיל להקריא את הסעיפים

יוסף טייב: יהודה אבידן, מנכ"ל המשרד לשירותי דת, בבקשה

יהודה חשאי: בוקר טוב לכולם, זה יום נרגש גם עבורנו

יהודה חשאי:  זה יום נרגש כי בסך הכול כולנו היינו בניו

יהודה חשאי:  הזכות שכבודו עם הצעת החוק הולך להטיל על המשרד שלנו, על השר שלנו ולהיות ממונה על הדבר הזה, אנחנו רואים בזה כזכות עצומה וענקית ועל כך קודם כל, ראשית, אנחנו מודים ואנחנו מקווים שגם זה ייצא לפועל

יהודה חשאי:       חשוב לי לומר שאנחנו לא עשינו עבודת מטה במשרד

יהודה חשאי:  אין לנו הרבה מושג

יהודה חשאי:  אני דיברתי עם אגף התקציבים גם אתמול, גם היום

יהודה חשאי:  אין לנו שום מושג לגבי התקציב כי מהמשרד שלנו אין לנו תקציב לנושא הזה

יהודה חשאי:  חשוב לי לומר שאנחנו נעשה את הכול, כל מה שצריך ככל שיטילו עלינו לעשות עבודת מטה רצינית איך מיישמים את זה, מה התקציב, מה צריך, כי אני רואה את הצעת החוק שנתנו לה 80% מדברי ההסבר, זה רק בנושא של איך ממנים מועצה ופחות בתכנים

יהודה חשאי:  אני חושב שצריך קצת לשנות את המשוואה, יותר להתעסק עם התכנים

יהודה חשאי:  למשל, אני אתן לכם דוגמה כמו שאני חושב

יהודה חשאי:       כשעושים יום עיון לרב עובדיה, בסך הכול אנחנו בסוף זרוע ביצוע שיש לה 130 מועצות דתיות

יהודה חשאי:  אנחנו יכולים בהחלט יום כזה למשל לתת פעילות, אבל חשוב שיהיה ברור שכשר ממונה לא נצטרך לעבור את כל הויה דולורוזה של מתן פרסומים, וחנן נמצא כאן כדי להגיד לנו איך עושים את זה, אבל נוכל לפעול ישירות מול המועצות הדתיות באופן ישיר בלי כל הבעיות

יהודה חשאי:  לדוגמה, אם אנחנו מפרישים ליום העיון הזה מיליון שקל, חנן, ואנחנו נוכל ביום הזה לתת לכל המועצות הדתיות לעשות לנו ימי עיון או פעילות בנושא הזה, צריך שיהיה ברור שהמשרד שלנו כזרוע ביצוע לצורך הנושא הזה של החוק, נוכל לפעול דרכם

יהודה חשאי:  זה דבר שאני חושב שחשוב שייאמר גם כן

יהודה חשאי:  אם אנחנו אחראים על החוק ויכולים להפעיל אותו, הכול כמובן כפוף למה התקציב, איך יהיה, איך לא יעבוד, איך כן יעבוד

יהודה חשאי:       בסך הכול אני חושב שיש ללמוד את החוק הזה ולעשות אותו

יהודה חשאי:  אני לא יודע מה לוחות הזמנים שרוצים למושב הזה, למושב הבא, איך צריך לעשות, לא לעשות, אבל יעד שאני חושב שהייתי מעמיד זה ג' חשון, שזה היעד שאנחנו צריכים לעמוד בו, שזה העשור לפטירתו

יהודה חשאי:  צריכים לזכור שאנחנו כבר בתקציב מאושר במדינה, גם שזה בעיה מבחינתו, אבל מה שתטילו וככל שיוחלט בכנסת, אנחנו ניישם

יהודה חשאי:  אנחנו בסך הכול יודעים לעבוד בשיתוף פעולה מלא עם אגף התקציבים, ככה שנשמח מאוד לעשות עבודת מטה רצינית איתם ולהביא לכם את הדברים

יהודה חשאי:  כרגע מעבר לברך על הדבר הזה, אין לנו מה להוסיף

יהודה חשאי:  בכל אופן יישר כוח גדול

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:       אגף התקציבים, משרד האוצר

חנן ארליך: רק אם יורשה לי להתייחס

חנן ארליך:  הוזכרתי בדבריו של כבודו

חנן ארליך:  החוק לא מייתר פעולה לפי כל דין שחל, בין אם זה דיני תמיכות, דיני מכרזים, למען הסר ספק

יוסף טייב: ברור

יהודה חשאי: אם השתמע מהדברים שלי ככה, אני ממש לא חשבתי על זה

יהודה חשאי:  אמרתי רק שצריכים לזכור שבסופו של יום כשאנחנו באים לבקש לתקצב ישירות מועצות דתיות ואז אומרים לנו, שנייה אחת אבל למה את הפעולה הזאת, למה לא את הפעולה הזאת? אם החוק מאפשר לנו, למשל יש לנו 2 מיליון שקל לביצוע יום הרב עובדיה ואני מפרסם מבחן תמיכה, מועצה דתית, תגישו לי איך אתם עושים את הפעילות, כמובן שהחלוקה תהיה על פי הקול קורא שנוציא להם, אבל לא שיגידו לנו מחר, למה את היום הזה ולא את היום הזה? זה הכוונה שלי, שאנחנו צריכים לדעת שביום הזה מותר לנו לעשות פעילויות לדבר הזה

יהודה חשאי:  יש לנו תקנה שזה תקנה שנקראת מרן הרב עובדיה, מורשת הרב עובדיה, שנוכל לפעול, לכן אני מעלה את זה עכשיו שנדע שאנחנו לא סתם מקבלים את זה ולא נוכל לפעול מחר

יהודה חשאי:  אם אני ארצה מחר לעשות, יגידו לי, רגע אחד, למה הרב עובדיה, סתם דוגמה, ולא הרב כדורי?      

חנן ארליך: החוק, מה שיש בו, יש בו

חנן ארליך:  לגבי סוגיית התמיכות אנחנו מן הסתם נדבר בהמשך הדיון

יהודה חשאי: בגלל מה שאין בו ביקשתי להעלות

חנן ארליך: לגבי החוק, להנציח את זכרו של הרב עובדיה ולקיים פעולות לזכרו

חנן ארליך:  זה ברור

חנן ארליך:  זה לא לזכרם של אחרים

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, אני יכול לומר משהו?     

יוסף טייב: בבקשה

משה טור פז: בוקר טוב, קודם כל אני שמח להיות כאן ולהתייחס לחוק החשוב הזה שגם הצבעתי בעדו במליאה, ואני חושב שהוא חוק משמעותי

יוסף טייב: לא רק שהצבעת בעדו, גם פעלת שכל יש עתיד יצביעו בעדו

משה טור פז: שתהיה הסכמה בכל חלקי הבית על הצבעה בעדו, ואני חושב שצריך לברך

משה טור פז:  יותר מזה אני אומר, אני חושב שתפקידה של כנסת ישראל לקבוע אישים בעלי משמעות בתולדות המדינה, להנציח אותם, לדאוג שהדבר יתוקצב, ייקבע ביום ויינתנו כלים למדינה על מנת לציין דמויות, וראויה דמותו של הרב עובדיה יוסף להיות בוודאי דמות כזו

משה טור פז:      הערתי בדיון הקודם על הרב דרוקמן, וחשוב לי שתשמע את דבריי גם בהקשר הזה כי אני חושב שהם מאוד חשובים

יוסף טייב: אגב, שמעתי אותך

משה טור פז: אני אגיד אותם בכל זאת

משה טור פז:  קיבלתי כמה פניות מאנשים שמודאגים גם מהחוק הזה וגם מהחוק של הרב דרוקמן, לא ממחצית החוק שעוסקת במועצה הציבורית

משה טור פז:  יש איזה אובדן פרופורציה בחוק הזה, בין החלק שעוסק במועצה לבין כל השאר

יוסף טייב: אגב, זה בכל חוקי ההנצחה

משה טור פז: זה קורה לפעמים אבל אולי היה עדיף לתקן כי זה באמת לא העיקר

משה טור פז:  הסיבה שקיבלתי פניות הייתה מאנשים, שמה שבלשוננו קרוי ההפיכה המשטרית גרם להם לדאוג לגורלו של החינוך הממלכתי בישראל, ולשאול האם החוק הזה הוא לא עוד נדבך בפגיעה בחינוך הזה? הייתי צריך להרגיע אותם

משה טור פז:  אני אסביר מה אמרתי להם ואני אומר את זה גם כאן

משה טור פז:       אני אסביר מה החשש של האנשים

משה טור פז:  יש בישראל כידוע, וכאן זו ועדת החינוך, ארבעה זרמי חינוך, ויש שלושה זרמי חינוך שאף אחד לא מעז לכפות עליהם שום דבר כי הם בהגדרה זרמי חינוך שדאגו לאורך השנים, אני אומר את זה באמירה חיובית, שלא תישמע מדבריי ביקורת, דאגו לכך שאף אחד לא יתערב בתכנים שלהם בכל הנוגע לאורחות חייהם, וזה החינוך הדתי, החינוך הערבי והחינוך הערבי

משה טור פז:  לך תנסה היום בחינוך הממלכתי-דתי לכפות משהו בבית ספר, מנהל בית הספר בצדק יזרוק אותך מכל המדרגות, וכנ"ל בחינוך החרדי וכנ"ל בחינוך הערבי

משה טור פז:  אני אומר את זה כמנהל בית ספר לשעבר וגם כמי שמכיר היטב את המציאות בשטח

משה טור פז:      בחינוך הממלכתי-חילוני, שנזכיר, מהווה היום פחות מ-55% ממערכת החינוך בישראל הנורמה היא אחרת, ולאורך השנים הרבה מאוד גופים מכל מיני סוגים מתערבים בו

משה טור פז:  יש אנשים שבחצי שנה האחרונה התעוררו, ואני חושב שאולי במידה רבה של צדק, לומר רגע, גם לנו מגיע להגן על דרך חיינו ועל אורחות חיינו ואף אחד לא יתערב לנו איך אנחנו מחנכים את הילדים שלנו

משה טור פז:  האמירה הזו כשלעצמה מקובלת

משה טור פז:  בעיניי היא ראויה

משה טור פז:  אמרתי, לא יפחת חלקו של הזרם הממלכתי-חילוני ואף אחד משלושת הזרמים האחרים

משה טור פז:  אם צריך להגיד את זה, אז אמרתי

משה טור פז:       החוק הזה לא פוגע בכך

משה טור פז:  את זה הייתי צריך להסביר לאנשים

משה טור פז:  אני חושב שעצם העובדה שצריך להסביר, רק אומר שבכל זאת צריך לציין את זה

משה טור פז:  משה שמע את הדברים אבל אני אומר את זה כאן

משה טור פז:  אני חושב שחשוב להגיד את זה

משה טור פז:  למה לא צריך לדאוג? קודם כל החוק הזה בא להוסיף ולא לגרוע, וזה מהותו, ושוב, לכן הייתי בעדו, אבל זה בנוסף לזה

משה טור פז:       מי שמכיר את מערכת החינוך בישראל יודע שגם כשקובעים שב-ג' במרחשוון יהיה יום הרב עובדיה יוסף, למי שלא רוצה לציין את היום הזה במערכת החינוך, אין לזה שום השלכה

משה טור פז:  הרי בית הספר בטמרה או בית הספר בכפר עציון לא חייב לציין את היום הזה

משה טור פז:  הוא יכול לבחור

משה טור פז:  כנראה שבית הספר ברשת בית יוסף יציין

משה טור פז:  יש לי תחושה שאני לא בטוח אם כל אחד מבתי הספר בחינוך העצמאי יציינו, אבל זה נשאיר להם

משה טור פז:  מה שבטוח זה שאם בית הספר ממלכתי ג' או עירוני א' בתל אביב לא ירצה לציין, הוא לא יציין, כי עם כל הכבוד, בסוף מי שקובע מה קורה בפועל בבתי הספר זה מנהלי בתי הספר, המורים וועדי ההורים, לכן אני שוב אומר, החוק הזה הוא חשוב מאוד

משה טור פז:  אני בעדו

משה טור פז:  יותר מזה, אני בעד שבכל בית ספר בישראל יציינו בדרך שמתאימה להם את יום הרב עובדיה יוסף

משה טור פז:  יחד עם זאת, האוטונומיה התרבותית-חינוכית בישראל תישמר גם בהקשר הזה וגם בכל ההקשרים האחרים, ואני חושב שאנחנו כן נצטרך לעסוק פה בחינוך

משה טור פז:      היה פה לפני שבוע יום החינוך הממלכתי או משהו כזה, ואנשים בצדק נזעקו על איך אנחנו שומרים על אורחות חיינו החילוניים, וגם בזה צריך לעסוק, זה בסדר

משה טור פז:  אני אומר את הדברים כדי להבהיר שהחוק הזה לא יפגע כהוא זה

משה טור פז:  עמדתי על כך גם בדבריי ואני אומר שוב, הוא יוסיף ולא יגרע, ובכל זאת כדי להשקיט מליבם של אלה שטוענים, אז חשוב שאני אגיד את הדברים כאן בוועדה

יוסף טייב: תודה רבה

יהודה חשאי: סתם שאלה, איך מופיע בחוק למשל ציון יום רבין? גם שם, בחינוך החרדי למשל לא מציינים את זה ובחינוך הממלכתי מציינים וכן הפוך

יהודה חשאי:  איך זה מופיע בחוק?     

משה טור פז: אני לא זוכר את נוסח החוק

משה טור פז:  אולי תמי תוכל לענות

יוסף טייב: יש הבדל

יוסף טייב:  בציבור החרדי יש לך בעלויות ואתה רשת עצמאית

יוסף טייב:  פה מדובר במנגנון של הממלכתי

יוסף טייב:  כשאתה מטיל חוק על הממלכתי, אז הממלכתי, אין לו את הפריבילגיה להחליט מה הוא יכול לעשות ומה לא

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, הרי אתה יודע ואני יודע שהסוגיה הזו שבין הממלכתי למוכר שאינו רשמי היא סוגיה טעונה שאפילו אם אומר בכנות, לא הובהרה עד הסוף, כי בסוף למימון ציבורי יש כללים

משה טור פז:  למשל, אנחנו יודעים שאותם כללים שחלים בתחומים מסוימים, בין אם זה מניעת אפליה, גזענות או תשלום כהלכה, הם חלים על כולם ברגע שמקבלים מימון ציבורי, לכן בכוונה לא דיברתי פה על רמת החינוך לפי תקצובו או אפילו מעמדו

משה טור פז:  דיברתי על הזרמים כהווייתם כמו שהם קיימים בפועל

משה טור פז:  אני חשוב שחשוב מאוד לומר את הדברים

משה טור פז:       תיראו, אפשר היה לטעון ואולי מן הראוי לטעון שיש ימים שבהם אין שיקול דעת למגזר מסוים האם הוא יציין או לא יציין, ועכשיו יהיה דיון מה הם הימים האלה

משה טור פז:  כל דוגמה שאני אבחר לא תהיה דוגמה טובה, לא אם נדבר על יום העצמאות ולא נדבר על יום הזיכרון, כי יהיה מי שבארבעת המגזרים האלה או לא יציין אותו או יציין אותו באופן אחר, לכן אני שוב אומר, החוק הזה לא בא באזור הוויכוח

משה טור פז:  הוא לא באזור הדיבייט הפוליטי

משה טור פז:  הוא צריך להיום יום קונצנזואלי, לכן הצבענו בעדו, חברי האופוזיציה, לכן אני בעדו, מעבר לדמותו החשובה של הרב עובדיה יוסף, וחשוב שהוא יישמר ככזה ואין סיבה שהוא לא יישמר ככזה

משה טור פז:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:      חבר הכנסת משה סולומון, בבקשה

משה סולומון: כפי שאמרתי קודם לכן בהקשר של חוק הרב דרוקמן, אני חושב שביום שיהיה לנו חוקים כאלה שהם חלק ממורשתה של מדינת ישראל, ביום שבו הרבנים שהם קונצנזוס, שהם מובילי דרך, מובילי תשתית זהותית מאוד עמוקה יהיו חלק מתאגידים וחוקים ומועצות כאלה, אני חושב שהחברה תהיה במצב טוב יותר, המדינה תהיה במצב טוב יותר

משה סולומון:  ההבנה שהחיבור הזה בין תורת ישראל, עם ישראל וארץ ישראל יהיה הרבה יותר מהודק, וכמובן שאנחנו מדברים בתפיסותיהם

משה סולומון:       אתם יודעים את החיבור שלי לרב עובדיה

משה סולומון:  אמרתי את זה במליאה, אני אומר את זה גם כאן עוד פעם

משה סולומון:  יהדות אתיופיה מגיעה לארץ כבר בשנות ה-50' בצורה זו או אחרת, אבל ללא הכרה

משה סולומון:  בשנת 1973 באומץ הלכתי, בכתפיים רחבות של הרב עובדיה כנגד מועצת הרבנות הראשית אז, פסק פסק הלכה מאוד משמעותי שהסתמך על הרלב"ג מהמאה ה-16, שאומר שיהדות אתיופיה הם יהודים לכל דבר ועניין ויש לפדותם מייד

משה סולומון:  על בסיס הפסק הזה משנת 1973, למרות שהייתה התמהמהות, אבל על בסיס הפסק הזה יהדות אתיופיה התחילו להגיע בצורה לגאלית לכאן, ולנו יש חוב רוחני עמוק לרב עובדיה יוסף

משה סולומון:  זה רק דוגמה שלי

משה סולומון:  דוגמה לעגונות, לאלמנות, המון דברים שהכתפיים הרחבות של הרב עובדיה יוסף יצרו מציאות שונה לחלוטין בקבוצות האלה, לכן טבעי הדבר ונכון הדבר שתוקם מועצה, שמורשתו תהיה נוכחת בכל בית ובית, כמובן מי שיבחר

משה סולומון:  אנחנו לא רוצים לחייב אף אחד ואני שמח על זה שאתה מגיש את החוק הזה

משה סולומון:  אנחנו נעשה הכול כדי שהחוק הזה יעבור יחד עם חוקים אחרים שדיברנו עליהם, ואני שמח גם על הדיון הזה

משה סולומון:  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:       כן, בבקשה

עשהאל צור: משרד האוצר, אגף תקציבים

עשהאל צור:  בהמשך גם להצעה הקודמת שהייתה, כפי שציינו בהצעה הקודמת, להצעה הקודמת יש מקור תקציבי עליו הוסכם במסגרת הסיכומים הקואליציוניים, ובנוסף הוסכם כי המימון של ההחלטה בהמשך, של הצעת החוק יבוא ממקורות משרד ההתיישבות

עשהאל צור:  ההצעה, אני מדייק בגלל שנאמר פה בהתחלה שלא ברור מה יהיה הנוסח, אז כמו שאמרנו בהחלטה הקודמת, ההערכות שלנו הן סביב 10 מיליון שקלים

תמי סלע: לגבי הצעת חוק הרב דרוקמן וזכרו

עשהאל צור: כן

עשהאל צור:  במידה ובאמת יורחב ונאמר שיהיו הצעות זהות פלוס-מינוס בסופו של דבר, כרגע אין לדבר הזה מקור תקציבי

עשהאל צור:  חשוב לציין את זה

עשהאל צור:  בוועדת שרים לענייני חקיקה נאמר שהמקור התקציבי, היה דין ודברים בין המשרד לשירותי דת לבין אגף תקציבים

עשהאל צור:  בכל מקרה הדבר הזה כפי שהוחלט בוועדת שרים צריך לחזור לוועדת שרים, ששוב נשקף לוועדת שרים שאין לדבר הזה מקור תקציבי בתקציב המדינה

תמי סלע: אם אפשר לשאול במודל הזה, מה הערכת העלות של הקמה ושל שוטף?     

עשהאל צור: כפי שאמרתי קודם, זה שאלה מורכבת שקשורה למה מהירות הביצוע

עשהאל צור:  אנחנו נצטרך להבין מה מהתוכניות

עשהאל צור:  כמו שאמר מנכ"ל משרד לשירותי דת, טרם נעשתה עבודה מקצועית

עשהאל צור:  ברגע שתוצג לנו עבודה מקצועית, גם נוכל לצפות את העלות המדויקת וגם נוכל לתכנן לוחות זמנים למתי הצפי של יציאת הכספים

יהודה חשאי: אני רק רוצה להעיר ש-ג' חשון עדיין נופל בשנת הכספים של 2023

עשהאל צור: מה הציפייה, שב-ג' חשון יהיה מרכז?      

יהודה חשאי: בהחלט

יהודה חשאי:  הכוונה היא להגיע ביעד ל-ג' חשון, לבצע את היום הראשון, מה שנקרא הנצחה שזה עשר שנים לפטירתו, שהחוק גם יעבור עד אז

עשהאל צור: ביצוע הנצחה כפי שאמרנו גם קודם, יכול להיות ממשרדים ממשלתיים, וכמובן המשרד לשירותי דת עושה מגוון פעילויות ויכול להיות שהוא יעשה גם את הפעילות הזאת

תמי סלע: אני אפילו אגיד שיש מפעלי תמיכה להנצחת רבנים ראשיים, שמכוחם גם יש תמיכות למוסדות להנצחה

עשהאל צור: בדיוק

יהודה חשאי: במחשבה שזה מתוקצב

יהודה חשאי:  יש תקנה

תמי סלע: יש כיום מוסדות ציבור - - - ?     

יוסף טייב: זה שיש תקנה לא אומר שיש שם תקציב

יהודה חשאי: בתקנה שלנו להנצחת הרבנים הראשיים לישראל אין כסף

עשהאל צור: אני רק אגיד, הוועדה כמובן לא דנה כרגע בתקצוב תקנת הנצחת הרבנים הראשיים

עשהאל צור:  הציפייה שב-ג' חשון בעזרת השם יהיה פרויקט להנצחת הרב עובדיה היא בסדר גמור והיא לא בהכרח קשורה לחוק הזה או למשמעויות התקציביות הנגזרות ממנו

יהודה חשאי: אני אסביר למה כן קשורה

יהודה חשאי:  למשל אם אנחנו מחליטים שאנחנו בעוד חודש וחצי מקבלים את החוק הזה ככתבו וכלשונו ומתחילים לצאת, ואנחנו יוצאים עם קול קורא שמפרסם שאנחנו נותנים כרגע 500 מלגות לסטודנטים שכותבים איזושהי עבודה על פועלו של הרב עובדיה, מישהו צריך לתקצב את זה

יהודה חשאי:  אם אנחנו רוצים ביום הזה לעשות מגוון של אירועים באותו לילה של הפטירה, תקרא לזה הילולא, תקרא לזה את ההילולא המרכזית שלו, שזה נמצא בסנהדריה, בסופו של יום בשנייה שההנצחה של הרב עובדיה, יום הרב עובדיה עובר אלינו כל מורשתו, אז זה אומר שאני לוקח עלינו את החסות של ההילולא בסנהדריה, אנחנו לוקחים עלינו חסות של עשרות אירועים ברחבי הארץ שבאותו יום מקיימים את האירוע הזה

עשהאל צור: אני מדייק

עשהאל צור:  על אחת כמה וכמה אני חושב שאתה מחזק בדיוק את מה שאמרתי

עשהאל צור:  אם כוונת החוק היא הדברים שהציג כבוד המנכ"ל עכשיו, אז יתכבדו המשרד לשירותי דת, יבצעו עבודה מקצועית, יציגו אותה לאגף תקציבים ונוכל לאמוד את ההיקפים התקציביים של הצעת החוק

עשהאל צור:  כמובן אני חושב שזה פתרון מצוין כשהדבר הזה בכל מקרה צריך לחזור לוועדת שרים, לעשות את זה כרגע ואז נוכל לאמוד וגם לדון על המקורות לדבר הזה

יוסף טייב: מעולה

יוסף טייב:  בסדר?     

יהודה חשאי: אנחנו יודעים להגיש את התקציב מ-10 מיליון ל-100 מיליון

יהודה חשאי:  יד הדמיון אנחנו יודעים לעבוד

יהודה חשאי:  השאלה היא מה המנעד שיש לנו כאן

יוסף טייב: אני אעשה את העבודה מול האוצר במקביל, כמובן בעזרתך ובעזרת אנשים נוספים

תמי סלע: כמובן תלוי מה בסופו של דבר מתגבש כאן     

יוסף טייב: נכון

תמי סלע: אני אתחיל באמת בסעיפים ונשמע את ההערות תוך כדי

תמי סלע:       הצעת חוק להנצחת הרב עובדיה יוסף (ציון זכרו ופועלו), התשפ"ג–2022 פרק א': מטרות החוק ויישומן     

תמי סלע: קצת הידקנו את הנוסח ונכניס בדברי ההסבר את הפירוט, כי זה באמת סעיף מטרה של חוק

אייל צור: סליחה, בעברית צריך לומר שימש הרב הראשי ולא שימש כרב הראשי

יוסף טייב: אמת

יוסף טייב:  צודק

שרית שפילברג: תמי, להעיר עכשיו?     

יוסף טייב: כן, כן

תמי סלע: פה זה סעיף כללי

יוסף טייב: הוא יחזור כל הזמן

ליאור סגל: ליאור סגל מהלשכה המשפטית במשרד החינוך

ליאור סגל:  הגישה הקלאסית היא לשמור על שיקול הדעת של המשרד, והחשש שלנו שדרך הסעיף הזה ודומיו בעצם נחויב במשהו, אפרופו מה שנאמר פה קודם

יוסף טייב: אנחנו נחדד את זה בהמשך, אבל בפעולות חינוכיות-ערכיות בפרק ד', סעיף 11 אנחנו נרשום שם "כפי שיקבע שר החינוך"

תמי סלע: אנחנו נתקן בסעיפים הספציפיים שעוסקים בפעילויות חינוכיות או במוסדות חינוך, אבל פה בסעיף הכללי של יישום המטרות, אני חושבת שלא מפה תבוא החובה אם זה יהיה ברור בסעיפים המפורשים שזה בשיקול דעת, כמו שבאמת הכוונה לציין

שרית שפילברג: כן, אנחנו רוצים לדייק שזה בשיקול הדעת של מנהל מוסד החינוך האם לציין את היום הזה

תמי סלע: שוב, זה אני חושבת בסעיף העוסק בנושא, שנגיע אליו בהמשך

יהודה חשאי: בסעיף 10(א)(1) אם היינו מוסיפים מוסדות חינוך החפצים בכך, זה היה פותר את הבעיה

יוסף טייב: יכול להיות שזה מה שיהיה

יוסף טייב:  זה הכיוון

יוסף טייב:  אנחנו בתיאום מלא עם לשכת השר ואתכם כמובן

תמי סלע: מה שאני יכולה להציע, אגב, ואולי הוא יתאים יותר זה פשוט לומר פעילויות חינוכיות ערכיות מבלי לפרט בסעיף המטרה, זה בסעיף הכללי מי בדיוק יערוך אותן

תמי סלע:  אחר כך יש את הפירוט על מוסדות המדינה

יוסף טייב: זו גם הצעה

יהודה חשאי: אני אגיד לכם, ברגע שאני מכניס את מוסדות החינוך אני יכול מראש בתוכנית שנתית להכניס את הדבר הזה ולא להתחיל - - -      

תמי סלע: לא, זה יופיע אחר כך בפירוט, אבל אולי בסעיף הכללי הזה לא חייבים

שרית שפילברג: תמי, אני חושבת שאת צודקת

שרית שפילברג:  אני חושבת שכדאי להוריד את לאלו מוסדות אנחנו מתייחסים, ואחר כך באופן ספציפי למוסדות

יוסף טייב: אז בפרק ד' פשוט להאריך שם

תמי סלע: כן

תמי סלע:  זה לא שזה לא יופיע, אבל זה יופיע באופן המדויק בהמשך

יוסף טייב: כן, כן

תמי סלע: אוקיי

תמי סלע: אני אגיד שזו מועצה קצת קטנה מבחינת יכולת התפקוד

תמי סלע:  אני לא יודעת אם תרצו לעבות אותה מעט

תמי סלע:  יחסית אם משווים למועצות ציבוריות, היא קטנה

תמי סלע:       			 ואלו הם:     פה יש נקודה שעלתה גם בישיבה הקודמת

תמי סלע:  כרגע כתוב פה נוסח שהוא מבחינתי מקובל, אבל אני אקריא אותו ונדון

יהודה חשאי: כאן חסר לנו נציג

תמי סלע: לא תמיד כותבים את כל הנציגים

תמי סלע:  יכול להיות שירצו מורשת, משרדים רלוונטיים, משרד ראש הממשלה

יוסף טייב: זאת אומרת, להשאיר את זה פתוח?      

תמי סלע: לפעמים משאירים פתוח

תמי סלע:  אומרים, לפחות יהיו נציגי המשרדים האלה וסך הכול יהיו ארבעה נציגים

יוסף טייב: מי יחליט מאיזה משרד?     

תמי סלע: השר הממנה

יהודה חשאי: מה שאני מציע, שייכתב ארבעה חברים עובדי המדינה נציגי הממשלה וביניהם - - -

יהודה חשאי:  מה שצריך שיהיה, שהשר, שיקול הדעת שלו לפנות לאיזה משרד, להחליט לקחת נוסף

יוסף טייב: זאת אומרת שר הדתות יקבע מאיזה משרד יגיע

יהודה חשאי: הנציג הרביעי על פי - - -      

תמי סלע: זה בפועל מה שקורה אם השר הוא זה שממנה את המועצה

יוסף טייב: אבל הרביעי הוא לא נציג הרבנות הראשית לישראל?      

תמי סלע: לא, זה פסקה 2

תמי סלע:  זה עוד אחד נוסף שהוא גם באמת עובד מדינה

חנן ארליך: חנן ארליך ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים

חנן ארליך:  הערה ראשונה לגבי הבחירה של נציגי המשרדים

חנן ארליך:  אנחנו מבקשים שזה לא על פי המלצת שר אלא שייבחר על ידי שר החינוך, שר התרבות והספורט וכו'

תמי סלע: זאת אומרת שאם זה עובד משרד החינוך, אז שר החינוך

חנן ארליך: שהשר הממונה על החוק ממנה אותו

יהודה חשאי: אני מצטער אבל אתה לא יכול להתייחס לוועדה במועצה ציבורית כזאת שאנחנו נוכל להגיד שכל עובד מדינה הוא אוטומט נכנס

יהודה חשאי:  בסופו של יום צריך שיהיה אנשים שיהיה להם זיקה לנושא הזה

יהודה חשאי:  אני אתן לך סתם דוגמה

יהודה חשאי:  מחר יכניסו לי מהתנועה הרפורמית לתוך הדבר הזה, למה? כי יש איזה אחד, נציג משרד החינוך ששר החינוך הבא החליט שזה האיש

יהודה חשאי:  לא הולך

יהודה חשאי:  אני שם את זה על השולחן כאן

יהודה חשאי:  לא הולך

יהודה חשאי:  בסופו של יום אם אתה רוצה להקים מורשת מרן הרב עובדיה, אני לא יכול שיקימו לי מחר ממשלה ויכניסו לשם אנשים שלא עובד העסק

חנן ארליך: אני מבין את מה שאדוני אומר, אבל אנחנו חושבים שנציג של משרד, מי שאמור לייצג את המשרד ואת הערכים של המשרד, את המגמות של המשרד, את הפעולות של המשרד וכו', וכן להיפך גם, הוא מביא מהמועצה כלפי המשרד מטלות או כוונות, זה צריך להיות נציג שהשר שממונה על אותו משרד בוחר אותו

תמי סלע: בגלל שבאמת זה נוסח שהוא בהרבה מהחוקים כך מופיע, שהשר הממונה ממליץ, אבל בסוף המינוי הסופי זה של השר שאחראי על המועצה

תמי סלע:  מה קורה כשבאמת יש מחלוקת? אני מניחה שזה התעורר בעבר

יהודה חשאי: אני אתן לכם דוגמה שעכשיו ראינו

יהודה חשאי:  עכשיו קיבלתי בקשה משר הפנים למנות עובד מדינה למועצה החדשה בצור הדסה

יהודה חשאי:  בלי הסכמה שלי הוא לא היה מקבל

יהודה חשאי:  בסופו של יום שר הפנים ממנה, אבל הוא צריך את ההסכמה גם שלנו איך לעשות את זה

יהודה חשאי:  אתה לא קובע עובדות, לא לשר כזה ושר אחר לתוך המקום שלך

חנן ארליך: גם להיפך אתה יכול להגיד

יהודה חשאי: נכון, אין לי בעיה

יוסף טייב: לכן הוא לא יוכל לבחור מישהו שלא הומלץ על ידי השר

יוסף טייב:  שר התרבות לצורך העניין ימליץ, שר הדתות לא יסכים, הוא יגיד לך תביא מישהו אחר שאני מוכן

חנן ארליך: אני לא אומר שזה בלתי אפשרי, אני רק אומר שאנחנו מעדיפים שזה יהיה בחירה של השר של אותו משרד

חנן ארליך:       הערה לגבי הסיפה של העובד

חנן ארליך:  באמת זה הנוסח שאנחנו הסכמנו

תמי סלע: העובד הנוסף?     

חנן ארליך: עובד מדינה נוסף שייבחר על ידי השר לשירותי דת

יהודה חשאי: מקובל

שרית שפילברג: הצעה לעניין השרים הבוחרים

שרית שפילברג:  אולי השר הרלוונטי, לצורך העניין שר החינוך יבחר תוך התייעצות עם השר - - -      

יהודה חשאי: היוועצות, נחמד

יהודה חשאי:  שמעתי אותך

יהודה חשאי:  תודה, לא

יהודה חשאי:  אנחנו לא רוצים להגיע למצב הזה

יהודה חשאי:  ההיוועצות היא דבר שאנחנו מכירים אותו יום-יום

יהודה חשאי:  זה לא דבר שהוא מחייב

יהודה חשאי:  שמעתי אותך, עם כל הכבוד, אבל אני מחליט, זה לא עובד בקטע הזה

יהודה חשאי:  אנחנו מדברים כאן על מועצה

יהודה חשאי:  תזכרו בסופו של יום שיש לה איזשהו ערך מוסף, לא סתם עוד איזשהו דירקטוריון לשבת, ואנחנו רוצים שהדבר הזה יעבוד אמיתי ולא יעבוד סתם ככה

יוסף טייב: אני נוטה להסכים

יוסף טייב:  מה החשש?      

שרית שפילברג: זה פוגם בשיקול הדעת של השר הרלוונטי לבחור את הנציג מטעמו

יוסף טייב: בסוף אותו אדם לא ימונה אם השר הרלוונטי לא ממליץ עליו

תמי סלע: זה דורש את הסכמת שניהם בסופו של דבר

יהודה חשאי: בדיוק

יוסף טייב: בסוף אני אצטרך את הסכמת שניהם

יוסף טייב:  אתם רוצים, תכתבו – ייבחרו על ידי

תמי סלע: אבל זה נוסח מאוד מקובל שחוזר בהרבה מועצות, שהשר הרלוונטי ממליץ ובסוף יש את השר שאחראי על המועצה הציבורית והוא זה שממנה

תמי סלע:  זה דורש בפועל הסכמה של שניהם

יהודה חשאי: אז צריך לתקן את זה

תמי סלע: כרגע זה כתוב "על פי המלצה"

תמי סלע:  זה כרגע כתוב בדיוק בנוסח שמשקף את מה שעלה פה, רק צריך להוסיף את העובד הנוסף שהוא עובד מדינה נוסף שייבחר על ידי השר הממונה

יוסף טייב: השר לשירותי דת

תמי סלע: כן

תמי סלע:  גם לגבי נציג הרבנות הראשית צריך לציין שזה עובד הרבנות הראשית

יהודה חשאי: אני רוצה לומר, כיוון שהשר הוא השר הממונה גם על הרבנות הראשית, מה שאנחנו עושים בשאר המקומות, שר הדתות ימנה נציג מטעם הרבנות הראשית

יהודה חשאי:  בדרך כלל זה עובד ככה, או שלוקחים אחד מחברי המועצה שגם כן אפילו שהוא לא עובד הרבנות, אבל לצורך העניין השר ממנה אחד ממועצת הרבנות שזה הגוף שמנהל את המועצה, או אחד מקרב עובדי הרבנות

יהודה חשאי:  זה לא נועל אותנו רק עובדים, אלא זה יכול להיות השר ממנה נציג מחברי המועצה או מקרב עובדיה, ואז בעצם זה נותן לנו את המנעד הנכון לצורך העניין

חנן ארליך: אפשר עובד הרבנות הראשית או חבר - - -      

תמי סלע: כן, אבל לא להשאיר סתם נציג - - -      

חנן ארליך: בכל מקרה זה השר ממנה

חנן ארליך:  זה כתוב למעלה, "השר ממנה"

תמי סלע: זה לא צריך לכתוב שוב, אבל לציין שזה מקרב העובדים או מקרב חברי המועצה, מועצת הרבנות הראשית

תמי סלע:  בסדר, מקובל?      

יוסף טייב: מבחינתי כן

יוסף טייב:  אני הייתי הולך על השרים ימנו, ואז יצטרכו את החתימה של שניהם

יהודה חשאי: מה שהיא אמרה, שזה בסדר

יוסף טייב: כן, אבל משרד החינוך מתנגד

שרית שפילברג: אנחנו לא - - -     

יהודה חשאי: אנחנו נסתדר אתכם

שרית שפילברג: כרגע לא

יהודה חשאי: נשאיר את זה להחלטת השרים

יוסף טייב: בסדר, נשאיר את זה פתוח

תמי סלע: אפשר גם לכתוב שזה בהסכמת השר הממונה, שזה שוב דורש את הסכמת שניהם

תמי סלע:  בפועל זה לא משנה את התמונה, זה רק עניין של נוסח, כי הרי אם הוא לא המליץ, אי אפשר - - -      

יוסף טייב: ימנה בהסכמת השר הממנה

חנן ארליך: בהסכמה במקום המלצה

תמי סלע: אם זה מקובל אז אולי זה כן יעמוד - - -      

יוסף טייב: טוב, נעשה על זה עוד שיעורי בית, על הסעיף

תמי סלע: אוקיי

תמי סלע:  זה בסדר?      

שרית שפילברג: אנחנו נבדוק ונחזור, בסדר?      

תמי סלע: אוקיי

תמי סלע:  טוב, אז אנחנו ב-3

תמי סלע: והשני, בעצם אין לו - - -      

יהודה חשאי: כאן אני רוצה לשאול

יהודה חשאי:  הסעיף הזה בעצם מחיל עלינו לכנס לקטע של רשות החברות הממשלתיות?     

תמי סלע: כן

תמי סלע:  בכל מקרה תחולה של ועדת המינויים על חברים במועצות - - -      

יהודה חשאי: אם אנחנו צריכים לעבור את רשות החברות הממשלתיות, אז שני דברים צריך להכניס - - -      

תמי סלע: ועדת גילאור הכוונה, ועדה של בדיקת מינויים

יהודה חשאי: אני חושב שזה בעייתי, כי בסופו של יום כשאנחנו לוקחים נציגי ציבור, אנחנו לא לוקחים אנשים שיש להם את ההשכלה האקדמית בהכרח

יהודה חשאי:  אנחנו לוקחים אנשים בעיקר מתחום התורני, ככה אני רואה את זה בכל אופן, את נציגי הציבור

חנן ארליך: אין הכרח בהשכלה אקדמית

חנן ארליך:  זה לא כתוב בחוק

תמי סלע: נכון, גם לא, אבל אם זה נציג של גוף מסוים, אז גם - - -      

יהודה חשאי: תנו לי שנייה אחת

יהודה חשאי:  אנחנו קצת מכירים מה זה רשות החברות הממשלתיות

יהודה חשאי:  תזכרו שלצורך העניין אחד מנציגי הציבור גם יכול להיות יושב-ראש

יהודה חשאי:  אנחנו יודעים מה הכללים שצריך

יהודה חשאי:  אנחנו לא מחפשים כאן אדם שיש לו ניהול בהיקף כספי כזה או אחר

יהודה חשאי:  אנחנו מחפשים יותר את הקטע התורני, וזה יכול להיות אדם שאין לו תואר אקדמי, לכן אני אומר, הדבר הזה צריך להיות ברור

יהודה חשאי:  אני לא יודע למה צריך לעבור כאן את ועדת גילאור בקטע הזה

יהודה חשאי:  לא חייב שאנחנו נגיע לקטע הזה, כי בסופו של יום זה שני היקרים שלו, אבל צריכים לזכור שאחד מתוכם, יכול להיות שהוא גם כן יהיה היושב-ראש של המועצה או הסגן שלו

יהודה חשאי:  הכול תלוי מה אתה בסוף מחפש לשים במועצה הזאת, לכן אני מבקש שהדבר הזה יקבל את המשקל שלו, לדעת שאנחנו לא מכניסים לעצמנו מחר רק אחד שעבר את הנבחרת של הדברים האלה או שהוא צריך לעמוד בתנאי הסף של הנבחרת

יהודה חשאי:  לא עשינו כלום

חנן ארליך: אתה מדבר מידיעה, אדוני? גם יו"ר של מועצה ציבורית, אני לא מדבר עכשיו על מועצות ותאגידים אחרים

חנן ארליך:  אתה אולי מדבר על תאגידים אחרים

חנן ארליך:  אנחנו מדברים עכשיו על המועצה הציבורית לפי החוק הזה, האם היו"ר שלה חייב לעמוד בכללים מסוימים של חברה ממשלתית? אני לא בטוח שזה נכון

חנן ארליך:  בכל מקרה אני לא הייתי מחריג מהמועצה הציבורית של החוק הספציפי הזה, בשונה מכל שאר המועצות הציבורית

תמי סלע: זה גם נכון

יהודה חשאי: תיראו, אם אתם כותבים כאן "נציג גוף העוסק בהיקף משמעותי בפעולות המגשימות את מטרות חוק זה", ובעצם אנחנו מחפשים אדם שהוא פעל בנושא הזה או שיש לו את הרקע, אתה לא מצפה להביא אחד מאיזושהי אקדמיה, שזה יהיה התפקיד שלו

חנן ארליך: לא, לא, זה השר ממנה

יהודה חשאי: אם אני יכול למנות רק אדם שעומד בתנאי סף כאלה ואחרים, אני בעצם צמצמתי לעצמי - - -      

חנן ארליך: אתה מניח פה הנחה שאנחנו לא בטוחים שהיא נכונה

יהודה חשאי: לכן שאלתי

חנן ארליך: אני לא יודע

תמי סלע: בואו נחזור לזה ונבדוק, אבל אני כמעט בטוחה שכשמדברים על נציג של גוף מסוים, אז שם אין את הדרישות שצריכים לבדוק אותן בוועדה לבדיקת מינויים

תמי סלע:  לגבי אותו נציג ציבור הנוסף שאין התייחסות לזה שהוא אמור לייצג גוף מסוים, שם אולי כן נדרש איזשהו מינימום, ויש בזה גם הגיון אם אין שום מאפיינים של נציג ציבור, אבל לגבי זה שמייצג את אותו גוף שפועל להגשמת מטרות החוק בין יתר עיסוקיו, בהיקף ניכר, שם אין את הדרישות האלו, אני כמעט בטוחה, אבל נדקדק בפרטים ונביא את התשובות לישיבה הבאה

יהודה חשאי: אוקיי, מצוין

תמי סלע: אוקיי, אז זה לגבי נציגי ציבור

תמי סלע:  שימו לב מבחינת היחס, שזה חמישה עובדי מדינה ושני נציגי ציבור

יהודה חשאי: אני מצטער, יש כאן יועצת משפטית

יהודה חשאי:  אני שכחתי לומר שיכול להיות שיש לי אפילו קרבה רחוקה לרב עובדיה

יהודה חשאי:  הכלה של הרב עובדיה היא בת דודה שלי

תמי סלע: אם שמים את זה על השולחן - - -      

יהודה חשאי: אם אני בניגוד עניינים, לא יכול לדבר, אז תגידו לי את זה עכשיו שאני אדע

יהודה חשאי:  פשוט זה ברח לי מהראש

תמי סלע: לא הייתי אומרת שבהקשר הזה עכשיו, בפרט שבתפקידך אתה מנכ"ל המשרד לשירותי דת שהוא המשרד, אז אין פה איזה - - -      

יוסף טייב: לא, אבל אחרי זה ליישומו של החוק, השאלה גם כן

יהודה חשאי: נגיע לזה

יהודה חשאי:  אמרו לי אתמול שאין ניגודי עניינים ואז אני אמרתי בעצם שאני אגיד את זה, וברח לי מהראש

תמי סלע: הכלל החשוב הוא הגילוי, שהדברים נאמרים

תמי סלע:  המקרים שבהם יש מניעה ממש להשתתף זה צריך להיות ניגוד עניינים מאוד מובהק שיש איזה טובת הנאה מהדבר, וכרגע בעיצוב של החוק - - -      

יהודה חשאי: יש לי טובת הנאה, כמה שיותר להרים את זכרו של הרב

תמי סלע: כן, זה טובת הנאה כללית של כל - - -      

יוסף טייב: זה של כולנו

יהודה חשאי: אני נהנה מזה מאוד

תמי סלע: אנחנו ממשיכים לסעיף קטן (ב) 

תמי סלע: בעצם זה כלל החברים

יהודה חשאי: אני רוצה רק לבקש שנייה אחת לשקול את האפשרות, בשיקול דעת השר, בין שבעה לתשעה חברים, כי אני חושב שצריך לתת משקל טיפה יותר כאן גם לנושא התורני בנושא הזה

יהודה חשאי:  אני חושב שכמות האנשים שיש כאן כרגע, אם נחליט שאנחנו שמים שניים מתוך שבע, עדיין אנחנו לא נותנים משקל תורני לכל העסק הזה, כי אנחנו לא נחפש עכשיו את כל עובדי המדינה, הרבנים שיש בכל משרד

חנן ארליך: יש לך גם נציג הרבנות הראשית

יהודה חשאי: נציג הרבנות הראשית, יכול להיות גם כן שזה יהיה פקיד, ויכול להיות שזה גם כן יהיה חבר מועצת הרבנות, לכן אמרתי לשקול את האפשרות להרחיב על פי שיקול דעת

יוסף טייב: להרחיב בעוד שני חברים נוספים?     

יהודה חשאי: לא בהכרח

יהודה חשאי:  יכולה משבעה עד תשעה

יוסף טייב: שאינם עובדי מדינה

יהודה חשאי: לא אמרתי

יוסף טייב: אתה מבקש להוסיף עוד שניים - - -      

יהודה חשאי: שניים מהרבנות ועוד אחד מנציגי ציבור

חנן ארליך: למיטב היכרותי עם מועצות, סך החברים בה הוא קבוע

יהודה חשאי: לא ידעתי

חנן ארליך: אפשר להחליט מראש על תשעה

יהודה חשאי: אין לי בעיה

תמי סלע: אפשר לבדוק איזה נציגי ציבור נוספים - - - 

תמי סלע:  זה צריך להיות קשור לסוג הפעילויות שהמועצה מייעצת, מקדמת, אם זה באמת פעילויות חינוכיות - - -      

יוסף טייב: יכול להיות נציג של ארגון נוער שהוא שייך

יהודה חשאי: יכול להיות

יהודה חשאי:  שווה לשקול

תמי סלע: אוקיי, אז נבדוק את זה, שני נציגי ציבור נוספים

תמי סלע:       אנחנו בתפקידי המועצה הציבורית

תמי סלע: פה תיכף אני מניחה שחנן ירצה להעיר

תמי סלע:  אני גם אפנה את תשומת הלב שיש מבחני תמיכה כבר היום

תמי סלע:  לגבי היישום שלהם, אני לא יודעת לומר

יוסף טייב: יכול להיות שצריך לרשום פה, לייעץ לשרים, כי יש פה בעצם תמיכות שאני רואה בהמשך החוק, שזה גם שר החינוך וגם שר לשירותי דת, ששניהם יכולים להביא פה הקצאות

תמי סלע: זה לגבי המלגות

יוסף טייב: הם לא נכללים בתמיכות?     

תמי סלע: לא, זה נפרד למיטב הבנתי

תמי סלע:  פה האחריות על מבחני התמיכה זה של השר שממונה על ביצוע החוק, אבל מה שכן, צריך רגע לדון בשאלה של היחס בין מבחני התמיכה המוצעים פה לבין מבחני תמיכה שהם קיימים

תמי סלע:  הם לא מעוגנים בחוק היום אבל יש מבחני תמיכה גם תחת המשרד לשירותי דת לגבי הנצחת הרבנים הראשיים, ובעצם זה חל גם על הרב עובדיה יוסף ז"ל

תמי סלע:  צריך לראות מבחינת אמות מידה שוויוניות של תמיכה בהנצחת רבנים ראשיים וכפל תמיכות, איך הדברים - - -      

יהודה חשאי: ודאי שאנחנו לא נעשה כפל תמיכות באותה שנה, אם אנחנו לוקחים עכשיו על הרב עובדיה, ואני לא אכניס בתקנה השנייה עוד כסף לרבנים הראשיים

יהודה חשאי:       התמיכות כאן זה רק למוסדות ציבור? מה זה מוסד ציבור? עמותה שכל השנה מתעסקת עם הרב עובדיה והיא מגישה בקשה, אני לא יכול לתת לה? עמותה זה דבר ציבורי?     

תמי סלע: כן, מוסדות ציבור

יהודה חשאי: זה לא מוסד ציבורי

תמי סלע: לא, זה לא גוף ציבורי

חנן ארליך: אני יכול להסביר

חנן ארליך:  קודם כל אני רוצה להזכיר לפרוטוקול, לידיעת הנוכחים, שהחלטת ועדת השרים על תמיכה בקריאה טרומית בהצעת החוק היא בכפוף לכך שהמשך הליכי החקיקה יקודמו בתיאום עם משרד החינוך, ולעניין נושא התמיכות בתיאום עם משרד המשפטים, ולא בכדי המיקוד הזה בנושא התמיכות, מכיוון שפה באמת מדובר על נושא רוחבי

חנן ארליך:       אני אגיד אמירה כללית

חנן ארליך:  תמיכות לפי סעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב ומוסדות ציבור, מוסדות ציבור מוגדרות בסעיף 3(א)

חנן ארליך:  ככלל, זה מוסד שאינו מוסד ממוסדות המדינה, עוסק בשורה של נושאים שרשומה שם

חנן ארליך:  ככלל, מדובר בעיקר בעמותות ובחברות לתועלת הציבור וקצת הקדשות ואגודות שיתופיות

חנן ארליך:  העיקרון המנחה והמוביל בנושא התמיכות זה נושא השוויון

חנן ארליך:  סעיף החוק עצמו אומר באופן די ייחודי, צריך להגיד, לפי המצוי בחקיקה ראשית, שהתמיכות יהיו בסוג של מוסדות ציבור לפי מבחני תמיכה שוויוניים שמגובשים בהתייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה

חנן ארליך:       כיום יש תמיכות של משרד לשירותי דת בהנצחת רבנים ראשיים שהלכו לעולמם

חנן ארליך:  כיום נתמכות במבחנים האלה, לפי נתונים שקיבלתי ממשרד לשירותי דת: בשנת 2022 נתמכו חמש עמותות, השנה צפויות להיתמך ארבע

חנן ארליך:  עוד לא ידוע כי עוד אין את מפת התמיכות של שנת 2023

חנן ארליך:  בשנים קודמות נתמכו מספר דומה, בין ארבע-חמש עמותות

חנן ארליך:  הסכום שהיה הוא השתנה בין השנים

חנן ארליך:  ב-2019 זה היה כ-780,000 שקלים, ב-2020 – 750,000, בשנת 2021 – מיליון שקלים, ב-2022 – 2 מיליון שקלים

חנן ארליך:  זה סכום התמיכות הכולל

חנן ארליך:  כאמור, התמיכות מחולקות לפי מבחני תמיכה שוויוניים במוסדות ציבור, במקרה הזה עמותות, שמגישות בקשה לפי נוהל

חנן ארליך:  התמיכה מחולקת באופן שוויוני והמבחנים מתווים את אמות המידה לחלוקת תנאי הסף, ואמות מידה לחלוקת התמיכה לפי היקפי פעילות

חנן ארליך:      חשוב גם להגיד שכבר כיום חלק מהעמותות שנתמכות עוסקות בהנצחת הרב עובדיה יוסף

חנן ארליך:  מתוך אותן ארבע-חמש עמותות, בין שתיים לשלוש עוסקות בהנצחת הרב עובדיה יוסף, ושאר העמותות, השתיים האחרות בהנצחת רבנים ראשיים אחרים

חנן ארליך:  החלק היחסי של העמותות שמנציחות את הרב עובדיה יוסף, בתמיכה בארבע שנים האחרונות נע בין 27% ל-44%, זאת אומרת חלק נכבד מהתמיכה גם כך מגיע אל העמותות שמנציחות את הרב עובדיה יוסף

חנן ארליך:       לגבי סעיף החוק המוצע, הנוסח שרשום פה הוא אפשרי ובלבד שמדובר על מבחני תמיכה שעוסקים בהנצחת כלל הרבנים הראשיים, קרי, שלא ייוחדו מבחני תמיכה להנצחת הרב עובדיה יוסף בשונה משאר הרבנים הראשיים שהגופים שמנציחים אותם יתמכו לפי מבחני תמיכה אחרים

חנן ארליך:  אנחנו חושבים שמה שמכונה קבוצת השוויון, כלומר הקבוצה שנחשבת סוג של מוסדות ציבור כפי הוראות החוק, סעיף 3(א), במקרה הזה זה רבנים ראשיים, והבחנה של רב ראשי כזה או אחר חשוב ככל שיהיה - - -      

יוסף טייב: במקרה הוא גם היה רב ראשי, אבל הנצחתו היא לא בגלל שהוא היה רב ראשי

חנן ארליך: כן, אבל הוא רב ראשי ויש הנצחה של רבנים ראשיים

יהודה חשאי: אני חייב לומר לך, אתה מנסה לקחת אותנו להנצחה של הרבנים הראשיים לישראל?      

חנן ארליך: כן

יהודה חשאי: כל המטרה של החוק הזה לצאת משם

יוסף טייב: בדיוק

יהודה חשאי: אם היינו רוצים רק להנציח אותו, יש לנו את החוק של הנצחת הרבנים הראשיים

חנן ארליך: נכון

יהודה חשאי: המטרה של החוק הזה היא לעשות הבדלה

יהודה חשאי:  אנחנו מכבדים מאוד את כל הרבנים הראשיים לישראל שהיו עד היום, את כל הראשון לציונים, יש אחד, ויש את הרב עובדיה שזכה למעמד-על מעבר לכל רב ראשי שהכרת

יהודה חשאי:  מטרת החוק הזה בעצם לתת ערך מוסף שלא עשינו אותו דרך חוק הנצחת הרבנים הראשיים לישראל

יהודה חשאי:  אם אנחנו מגיעים לשם, לאותו מקום, לא עשינו שום דבר

חנן ארליך: החוק הזה נותן פעולות נוספות

חנן ארליך:  התמיכות הן לא חזות הכול

יהודה חשאי: חוץ ממועצה

יהודה חשאי:  עזוב אותנו ממועצה

יהודה חשאי:  אנחנו לא צריכים מועצה, אנחנו צריכים לקבל את המעמד של פעולות נוספות מעבר לחוק להנצחת הרבנים הראשיים

חנן ארליך: אני אשלים, ברשותך

חנן ארליך:  החוק מדבר על הקמת מועצה

חנן ארליך:  החוק מדבר על מגוון פעולות שיבוצעו להנצחת הרב עובדיה יוסף

חנן ארליך:  בנקודה של התמיכות, שיש סעיף חוק יסודות תקציב שהוא במעמד נורמטיבי, אפשר לומר אפילו אולי אחר, אפילו טיפה גבוה מחוק אחר, יש פסק דין, תנועה מסורתית של בג"ץ שעוסק בנושא הזה, והוא חוק כללי שמסדיר את כל נושא התמיכות, אנחנו מתנגדים להחרגה גם בחוק של תחום תמיכה של דמות מסוימת מתוך שאר התמיכות בשאר הרבנים הראשיים

חנן ארליך:  אם היה מדובר על תחום תמיכה אחר לגמרי, אז כמובן שזה קבוצת שוויון אחרת ואין שום בעיה

חנן ארליך:  במקרה הזה גם באמצעות החקיקה אנחנו מתנגדים לזה שתהיה הבחנה

חנן ארליך:  זה עלול, שוב, גם בראיה רוחבית וגם בראיה עקרונית לשלוף חלק מסוים מתוך קבוצה שנתמכת היום לפי כללים שוויוניים ולייחד לה תמיכה משל עצמה

חנן ארליך:  אנחנו חושבים שזה פוגע בשוויון ובמהות של סעיף 3(א)

יוסף טייב: חנן, רק תחדד לי למה בתמיכות אתה לא מוכן לעשות את ההבדל, אבל בפעילויות נוספות אתה כן מוכן ששם החוק יחריג פעילויות נוספות שהן לא מתבצעות כלפי רבנים ראשיים אחרים?     

חנן ארליך: כי בתמיכות יש סעיף חקיקה של חוק יסודות התקציב, סעיף 3(א) שמסדיר באופן כללי במדינה בכלל התחומים את התמיכות במוסדות ציבור

חנן ארליך:  במקרה הזה גם קיימת תמיכה בתחום הזה של הנצחת רבנים ראשיים, ולכן בשונה מיום זיכרון או פעולות חינוכיות או חלוקת מלגות או כל שאר הדברים שמצוינים פה, או הקמת מועצה ציבורית ייעודית, בשונה מכל הדברים האלה, בהקשר של תמיכות חשוב לנו לשמור על ההוראה של סעיף 3(א) ומניעה של הפירוק שלו ליחידות משנה נפרדות, לכן אנחנו מתנגדים להוצאת תמיכה בהנצחת הרב עובדיה יוסף מכלל התמיכות בהנצחת רבנים ראשיים, כפי שהיינו מתנגדים וכפי שאנחנו מתנגדים למקרים אחרים בתחומי תמיכה אחרים על רב כזה או רב אחר

תמי סלע: זהו, רציתי לשאול באמת בתחומים אחרים, נגיד אם אנחנו מדברים על ראשי ממשלה ונשיאים לשעבר , אם יש לי מבחני תמיכה כלליים וגם חוק ספציפי, ויש דוגמאות כאלה, איך מתייחסים לזה וגם על אישים בכלל, כי למשל יש לי את זאב ז'בוטינסקי שיש לי סעיף ספציפי על תמיכות

תמי סלע:  השאלה אם יש מבחנים כלליים?     

חנן ארליך: אנחנו באופן עקרוני מתנגדים להבחנה הזאת

יהודה חשאי: אפשר לקבל איזושהי עבודה איך נעשים על שאר הגופים, או כשזה מגיע עכשיו דווקא לכאן, לא רוצים לצאת משם? כי אני חושב שההבחנה שלנו צריכה להיות דומה כמו שאמרה היועצת המשפטית, לנשיאים, ראשי ממשלה, אישים כאלה ואחרים במדינה

יהודה חשאי:  האם גם שם קבעו אותם למקום ולא נותנים לעצמם מסגרת? כי בסופו של יום יש מועצה שהחליטה על איזושהי פעילות מסוימת ועכשיו זה מתנגש עם מה שאתה מבקש כרגע

יהודה חשאי:  אם אנחנו מגבילים אותם ואנחנו נשארים בדבר הזה, אז קיבלנו מועצה שבעצם עובדת על חוק הנצחת הרבנים הראשיים

חנן ארליך: המועצה היא לרב עובדיה יוסף, היא עושה הרבה דברים נוספים חוץ מהתמיכות

חנן ארליך:  לשאלה לגבי חוקים אחרים, אנחנו אכן סבורים - - -      

יהודה חשאי: זה קיים?     

חנן ארליך: נתחיל בנשיאים וראשי ממשלות

חנן ארליך:  יש חוק כללי של הנצחת נשיאים וראשי ממשלות שהלכו לעולמם

חנן ארליך:  יש מועצה שם שמייעצת לממשלה, ובין היתר לגבי תמיכות לפי סעיף 3(א), ואכן יש תמיכות שמקיים משרד ראש הממשלה בנשיאים וראשי ממשלות באופן כללי

חנן ארליך:       מוחרגים מאותם נשיאים וראשי ממשלות אלה שיש להם תאגיד נפרד שממומן ומתוקצב באופן נפרד, ואז הם לא מקבלים תמיכות

חנן ארליך:  הם מתוקצבים בחוק, למשל מרכז מורשת רבין, מרכז מורשת בגין, בן גוריון, הוזכרו בישיבה הקודמת

חנן ארליך:  יש לגביהם תאגיד שהוא מתוקצב והם לא מקבלים תמיכות לפי התמיכות הכלליות

יהודה חשאי: אבל הם נותנים תמיכות

יהודה חשאי:  הם מתוקצבים ועושים אחרי זה מה שהם רוצים?     

חנן ארליך: למיטב ידיעתי התאגידים האלה לא מחלקים תמיכות

יהודה חשאי: לא משנה אבל הפעילות שלהם מחר, הם קיבלו תמיכה ועושים אחרי זה מה שהם רוצים?     

חנן ארליך: הם מתוקצבים באופן ישיר על ידי המדינה ועושים פעילות להנצחת - - -      

יהודה חשאי: איך שהם רוצים, לא לפי 3(א)

חנן ארליך: נכון

תמי סלע: לא, בהתאם לחוק

תמי סלע:  החוק קובע את הפעילות שלהם

יהודה חשאי: לצורך העניין, אם אתה מתקצב אותנו ב-10 מיליון שקלים, אתה אומר, אני אתקצב אותך ב-10 מיליון אבל אני אומר אחרי זה איך להוציא, ואני אומר לך לא, תקצב אותנו ב-10 מיליון שקל, תן להגיש לך הצעת תקציב איך שאנחנו רוצים

יהודה חשאי:  זה כל ההבדל במסגרת הזו

חנן ארליך: המציאות הזו, והקדמתי לכך דברים בישיבה הקודמת, המציאות הזו של בחירת אישים חשובים ומפוארים ויקרים והקדשה של או תאגיד נפרד לכל אחד מהם או הקמת מועצה ציבורית ייעודית לכל אחד מהם, בעייננו היא גישה לא נכונה שפוגעת בשוויון שבהנצחה ביניהם, וממילא כתוצאה מכך גם בשוויון שבין הגופים שמנציחים אותם, כמו הדוגמה שאנחנו רואים שמתהווה לנגד עינינו, לכן אנחנו באופן עקבי, אדוני, זה לשאלתך, האם תמיד אנחנו רואים את זה או רק לגבי הרב עובדיה, אז התשובה היא, זו עמדתנו העקרונית והעקבית שאנחנו משתדלים להביע אותה ולשכנע בה

יהודה חשאי: זה לא איזשהו ייהרג ובל יעבור

יהודה חשאי:  אתם אומרים אותה ולא תמיד זה מצליח

חנן ארליך: ייהרג ובל יעבור זה מונח שמוקדש לשלוש עבירות

חנן ארליך:  זה משהו אחר

חנן ארליך:  אנחנו לא שם

תמי סלע: בסופו של דבר זה תקציב מדינה

תמי סלע:  יש פה תקציב שצריך לחלק אותם לפי אמות מידה

יהודה חשאי: אין לנו בעיה

יהודה חשאי:  אנחנו מבקשים שלא ניכנס למסגרת מאוד מצומצמת

חנן ארליך: לא, היא לא מאוד מצומצמת, אדוני

חנן ארליך:  המסגרת היא לא מצומצמת

חנן ארליך:  המועצה תמליץ לגבי מבחני התמיכה באותם הקשרים שנוגעים להנצחת הרב עובדיה יוסף

חנן ארליך:  לגבי התקציב וחלוקתו, הוא ימשיך להיות מחולק לפי מבחנים שוויוניים לגבי כלל הרבנים הראשיים

יהודה חשאי: אני חייב לומר לך

יהודה חשאי:  אנחנו עומדים מולכם עכשיו בכל מיני מבחנים, אז פעם אחת אני מקבל קודם כל שזה יהיה גם כן לפי המבחנים האלה, לחילונים ודתיים וחרדים ולא-חרדים, נשים, גברים, רפורמים, לא-רפורמים

יהודה חשאי:  איפה אני יודע שאני עכשיו נכנס לפעילות של הרב עובדיה, ואני לא נותן מזה לתנועה הרפורמית, לנשים שאין להן שום קשר לדבר הזה, כי אני רוצה להכניס את זה למסלול מסוים?      אני אחזור עוד פעם, אדוני היושב-ראש, כי זה חשוב לי למה אני מתעקש בדברים האלה

יהודה חשאי:  בסופו של יום אנחנו עומדים מול המשרד יום-יום על עשרות מבחני תמיכה

יהודה חשאי:  כשאני מגיע אליהם, יש לי לעבור כמה פרמטרים

יהודה חשאי:  קודם כל שזה יהיה גם כן לתנועה הרפורמית או דברים כאלה, ואנחנו לא רוצים עכשיו להתחיל להקדיש כסף בשביל הרב עובדיה, שהם יתנו לי את המורשת שלהם

יהודה חשאי:  לא מעניין אותנו

חנן ארליך: גם אם יהיו מבחנים ייעודיים להנצחת הרב עובדיה יוסף, הם יהיו שוויוניים כפי שהיום המבחנים של הנצחת הרבנים הראשיים הם שוויוניים

יהודה חשאי: אין לי בעיה עם ארגוני נשים

יהודה חשאי:  אדרבה, אם יהיו נשים שידעו לעשות את הדבר הזה, זה יהיה בשמחה, אבל אנחנו צריכים לדעת שאנחנו עושים כאן איזשהו הנצחה של הרב עובדיה ומורשתו ובסוף אני מקבל כאן כל מיני גופים שדרך הדלת האחורית רוצים הפוך, להחריג אותה

חנן ארליך: למה אדוני חושש יותר מאשר המצב היום ביחס להנצחת הרבנים הראשיים כולם? במשרד שלך יש הנצחה של רבנים ראשיים באמצעות תמיכות

חנן ארליך:  האם יש שם כל מיני תופעות שלא מוצאות חן בעיניך? אפשר לנסות לתקן את מבחני התמיכה

יהודה חשאי: לא, אני יכול לומר לך שמה שהיה לפני שנה לא דומה להשנה, וכל שנה אנחנו מקבלים דברים אחרים

יהודה חשאי:  אם אני נתקל למשל אצלכם ברבני קהילה שאני - - -      

חנן ארליך: זה סיפור אחר

יהודה חשאי: אבל תראה אחד האבסורדים

יהודה חשאי:  אומרים לי, תשמע, אוקיי, אנחנו מבינים

יהודה חשאי:  אנחנו לא נבקש ממך כסף, תקדיש אבל סכום מסוים שאנחנו נעשה למבחני תמיכה אחרים

חנן ארליך: אני מציע לא להיכנס לנושא של רבני קהילות

חנן ארליך:  זה נושא שהוא מאוד מורכב וסבוך, רב דעות שגם מצוי על שולחננו וגם מצוי בעתירה

יהודה חשאי: כי אתם לא מתמודדים עם האמת

יהודה חשאי:  אם אני היום צריך להפריש 20% לרבני קהילה מהתקציב שלנו לצורך הרפורמים, כשאתה יודע שהם לא יותר מ-2% במדינה, אין כאן צדק

יהודה חשאי:  אם יגידו לי מחר, תפריש מ-10 מיליון שקל לדברים אחרים, לגופים אחרים, אין כאן צדק

יהודה חשאי:  אין טעם לעבוד על זה, לכן אנחנו צריכים לצאת מה-3(א) לצורה שנוכל באמת לעשות פעילות להנצחת הרב עובדיה

חנן ארליך: עוד פעם אני אומר, אנחנו נתנגד לזה

חנן ארליך:  הבקשה היא אפילו יותר רחוקה מעמדתנו מאשר מה שחשבתי

חנן ארליך:  אני אמרתי, לא רק שזה יהיה לפי 3(א) אלא שזה יהיה גם במסגרת הנצחת רבנים ראשיים, ואתה אומר, אני בכלל לא רוצה לפי 3(א), לחלק לפי כללים משלי

יהודה חשאי: לא אמרתי

יהודה חשאי:  כללים שאנחנו נעמוד מולכם, אבל אל תכניס אותנו למסגרת שאי אפשר לעמוד בה אחרי זה

חנן ארליך: המסגרת היא סעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב

חנן ארליך:  המסגרת יכולה להיות תמיכה ברבנים ראשיים שהמועצה תציע ותמליץ בהקשר של הרב עובדיה במסגרת המבחנים הכלליים

יוסף טייב: חנן, אין בעיה וראוי שאתם תקבעו את הכללים, אבל אני יכול לשמוע את הרעיון של מנכ"ל המשרד לשירותי הדת שאומר, אני בסוף אביא כסף מבחוץ לצורך העניין, כסף קואליציוני, לא משנה, להנצחת הרב עובדיה יוסף, ובסוף הכסף הזה, אני אצטרך לחלק אותו שוויוני לעמותות אחרות שפועלות נגד הנצחתו של הרב עובדיה יוסף

יוסף טייב:  מה ההיגיון שיש בזה?     

חנן ארליך: אדוני, אני אגיד את הדברים בצורה מפורשת

חנן ארליך:  אם יש עמותה מסוימת או שתיים או שלוש מסוימות מאוד שהכוונה היא שרק אליהן יגיע הכסף, אנחנו מתנגדים לזה

יהודה חשאי: לא, לא

יוסף טייב: לא, זה לא הכוונה

חנן ארליך: אם הכוונה היא שכל מי שמנציח את הרב עובדיה יוסף לפי כללים שיקבע המשרד, שתמליץ המועצה כפי שקיים כיום לגבי כלל הרבנים הראשיים אבל עם דגשים ייחודיים לגבי הרב עובדיה יוסף, בסדר גמור, זה המצב כיום

חנן ארליך:  המשרד הוא זה שקובע את הכללים

יהודה חשאי: היום קל לומר לי כשאני מגיע, לא, לא אדוני, זה לא כללים שוויוניים ואי אפשר

יהודה חשאי:  אנחנו יום-יום נמצאים אתכם בשיח הזה

חנן ארליך: כי כך קובע סעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב, שהמבחנים יהיו שוויוניים, והוא קבע שתהיה התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה בגלל ולשם הנקודה הזו של השמירה של שוויוניות המבחנים

חנן ארליך:  אני ממלא את התפקיד הזה במשרד המשפטים, של הייעוץ

חנן ארליך:  אני לא מאשר באופן סופי, זה מאשר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, אבל אני והאנשים שעובדים איתי ממלאים את התפקיד הזה של הייעוץ בהקשר של מבחני תמיכה

חנן ארליך:  אם נדבר על המבחנים של הנצחת הרבנים הראשיים, אני לא חושב שהמשרד מרגיש, ואני לא שומע תלונות על כך שהמבחנים גורמים לכך שהכסף יגיע למקומות שהמשרד לא מעוניין בהם ולגופים שלא מבצעים את הפעילות או גופים שלא הולמים או דברים מהסוג הזה

חנן ארליך:  ציינתי קודם את רשימת הגופים שמקבלים תמיכה, ארבעה או חמישה גופים

חנן ארליך:  שלושה מתוכם מנציחים את הרב עובדיה יוסף ועוד שניים מנציחים, אני חושב את הרב קוק והרב ניסים כמדומני

חנן ארליך:  אני לא חושב שיש בעיה בעניין הזה, ואם יש בעיה אפשר לנסות לתקן את מבחני התמיכה, אבל אין בעיה למיטב ידיעתי, לכן אני לא מבין את האמירות והחשש שבהימשך אותו מצב, פתאום יצוצו בעיות דווקא בהקשר של הנצחת הרב עובדיה יוסף

תמי סלע: יש לי שאלה

תמי סלע:  כמו שנאמר פה, הרב עובדיה יוסף לא היה רק רב ראשי אלא הבקשה היא להנציח אותו בגלל עוד פעילויות ומורשת וחזון שהוא הנחיל

תמי סלע:  השאלה, אם נוסיף פה בהתחשב במבחני תמיכה כלליים שחלים, ככל שקיימים, כי זה גם לא מכוח חוק ויכול להיות שמתישהו הם לא יהיו קיימים, האם זה יספק? צריך בוודאי לקחת את זה בחשבון וכל הכללים הרגילים של איסור כפל תמיכות צריכים לחול, אבל יכול להיות שאם ינוסחו מבחנים שהם שמים דגש על היבטים אחרים של ההנצחה של האישיות הזו כמו שיש לי הנצחה של אישים אחרים שפעלו בכל מיני רבדים, האם זה - - - ?     

חנן ארליך: אני הייתי מציע הפוך

חנן ארליך:  הייתי אולי מתקן מעט את הפסקה בפסקה (3) ואומר אולי להדגיש את דמותו הייחודית או להדגיש פעולות מיוחדות הנוגעות לרב עובדיה, שאפשר יהיה לשלב במבחני התמיכה הכלליים אלמנטים שבעצם מדגישים דברים מסוג אלה שהיו אצל הרב עובדיה יוסף

חנן ארליך:  אני לא אומר שיהיה רק לרב עובדיה יוסף

חנן ארליך:  לדוגמה, תהיה הקדשת תמיכה לפעולות שנעשו בתחום קירוב של נדחי ישראל

יהודה חשאי: למה שזה לא ייחודו, הדברים האלה?      

חנן ארליך: אני אומר שוב, כי אנחנו לא רוצים לפרוץ את המסגרת

חנן ארליך:  אנחנו חושבים שאי אפשר לפרוץ את המסגרת של סעיף 3(א) לחוק יסודות התקציב שמדבר על מבחני תמיכה שוויוניים בסוג של מוסדות ציבור

חנן ארליך:  הסוג של מוסדות ציבור מצא את השוויון כפי שהיא מוכנה בעגה המשפטית, אלה גופים שעוסקים בהנצחת רבנים ראשיים בכלל

חנן ארליך:  לטעמנו זה לא נכון להגיד שקבוצת שוויון זה דווקא הנצחת הרב עובדיה יוסף, דווקא הנצחת הרב ניסים, דווקא הנצחת הרב אליהו או הרב אונטרמן או כל רב אחר חשוב אחר, רב ראשי שנפטר

חנן ארליך:  הקבוצה המינימלית, הייתי אומר, להגדרה, לצמצום זה קבוצת הרבנים הראשיים שהלכו לעולמם, לכן אנחנו חושבים שזה צריך להיות במסגרת המבחנים

חנן ארליך:  אפשר בתוך המבחנים האלה לתת דגש על מרכיבים, על מאפיינים שבאמת יאפיינו יותר רב זה או אחר או רבנים, אולי שניים או שלושה שעסקו בכך

יהודה חשאי: אדוני היושב-ראש, אנחנו נלמד את הסיפור הזה של חוק הנצחת הרבנים ואני אבוא פעם הבאה עם התייחסות יותר רצינית ואני אראה עד כמה אנחנו בפערים בכלל בנושא הזה

חנן ארליך: כפי שציינתי, כבר היום בין 30% ל-40% מהתמיכה מוקדשת להנצחת הרב עובדיה יוסף לפי העמותות שנתמכות

יהודה חשאי: לא, אני רוצה לוודא שבתמיכות שלנו זה יהיה 100% למקומות הראויים

יהודה חשאי:  אנחנו נלמד את זה

חנן ארליך: בסדר

יהודה חשאי: אני אלמד את החוק הזה

תמי סלע: אוקיי, אז נבדוק את זה

תמי סלע:       אנחנו ב-4

תמי סלע: זה בעצם התפקידים

תמי סלע: הערה שעלתה בישיבה הקודמת גם, זה לקבוע איזשהו מניין חוקי מינימלי, כלומר שלא יהיו שני אנשים, בסוף יישבו

יהודה חשאי: אם זה שבעה, אז שלושה-ארבעה?     

תמי סלע: ארבעה

יהודה חשאי: אם זה תשעה, אז חמישה

תמי סלע: נכון

תמי סלע:  זה נשמע לי הגיוני ארבעה מינימום, ואם זה יהיה תשעה, אז חמישה

תמי סלע: זה סעיף סטנדרטי בהקשר הזה

יהודה חשאי: לצורך העניין, אחד שהוא ראש כולל מקבל תמיכה של 700 שקל מהמדינה מהכולל

יהודה חשאי:  הוא לא יכול לקבל החזר הוצאות? זה לא הגיוני

יוסף טייב: יהודה, שנייה, הגיע אלינו ראש העיר כרמיאל והוא רוצה להגיד כמה מילים

משה קונינסקי: קודם כל צוהריים טובים, אדוני יושב-ראש הוועדה

משה קונינסקי:  אני חושב שהנושא על הפרק מאוד מאוד חשוב

משה קונינסקי:  ההנצחה היא מבחינתנו מורשת שחייבים לבוא ולשמר בכל הרשויות המקומיות

משה קונינסקי:  אני מבטיח לכם שגם אני אעלה את זה על נס בעיר כרמיאל

משה קונינסקי:  בהצלחה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:       כן יהודה, בבקשה

יהודה חשאי: אני עוד פעם חוזר על השאלה

יהודה חשאי:  לצורך העניין שמנו ראש כולל שמקבל תמיכה מהמדינה 700 שקל

יהודה חשאי:  לא הגיוני שהוא לא יוכל לקבל החזר הוצאות

יהודה חשאי:  לא כל תמיכה שהוא יקבל מהמדינה זה הופך אותו לאדם שהוא לא יכול לקבל החזר הוצאות

חנן ארליך: אני יכול להתייחס?     

יהודה חשאי: בבקשה

חנן ארליך: אני חושב שהכוונה פה היא לא לגוף נתמך לפי התמיכות שדיברנו עליהן קודם, של מוסדות ציבור לפי סעיף 3(א), אלא הכוונה היא לגוף נתמך לפי סעיף 21 כמו שכתוב פה בהמשך

חנן ארליך:  אפשר גם 21 אבל כתוב במפורש – גוף נתמך כהגדרתו בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב

יהודה חשאי: מה זה אומר?     

חנן ארליך: זה סוג של גופים שהם מצויים ברשימה שקבע שר האוצר, שחלים עליהם דינים מסוימים

חנן ארליך:  יש להם מעמד מסוים

חנן ארליך:  לא קשור לגופים שנתמכים לפי סעיף 3(א), ולכן ראש כולל לא בתמונה

תמי סלע: לא כל גוף שמקבל תמיכה, אבל גם נבדוק את הנקודה

יהודה חשאי: כל המספרים שלכם, 32, 3, 4, אנחנו לא סומכים עד שאנחנו רואים

תמי סלע: אין בעיה

חנן ארליך: אחד הוא אלוקינו

תמי סלע:  נביא את הסעיף כלשונו ונבדוק איזה גופים בדיוק נכללים

יהודה חשאי: בסדר

יוסף טייב: בסדר גמור

תמי סלע: את פירוט הגופים

חנן ארליך: זה כתוב למעשה, הסעיף מסיים - גוף נתמך כהגדרתו בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב

תמי סלע: נכון, אבל הוא רוצה לראות את ההגדרה הספציפית, איזה גופים נכללים שם, ונביא את זה לישיבה הבאה

תמי סלע: פה הצענו בהתאם לסעיפים הסטנדרטים כן להגביל, אז תיכף נדון בזה, כי היה מלכתחילה ללא הגבלה –      

תמי סלע: אני אגיד על זה שהמקובל יותר בסעיפים החדשים זה ארבע שנים, ארבע ועוד ארבע, ולפעמים אחר כך נותנים גם אפשרות אחרי זה, שהיא תקופת צינון, למנות לעוד תקופה, שזה איזשהו איזון בין ריענון השורות

תמי סלע:  זה גם משאבים שהם משאבים ציבוריים, שרוצים לאפשר לכל מיני גורמים לקחת בהם חלק

תמי סלע:  מצד שני באמת הרצון שהניסיון והידע שנצבר יוכלו לשמש, אז התקופות האלה משקפות איזשהו איזון כזה

תמי סלע:  כשמדובר על עובדי מדינה, עובדי משרדים אז זה לא חל, כי פה באמת מדברים על מישהו שהוא בתפקיד מסוים שהוא מביא איתו את הידע שהוא צבר, את המומחיות שלו, וזה נגזר מזה, אבל לגבי נציגי ציבור אלה התקופות

תמי סלע:  כרגע זה טיפה שונה מהרגיל אבל אפשרי

יהודה חשאי: אני חייב לומר שאני משווה את זה תמיד לרב עיר, לרבנים

יהודה חשאי:  יש תפקידים שהזמן הולך ומשתבח בהם

יהודה חשאי:  אם זה היה תפקיד של משכורת או משהו, הייתי באמת חושב שמה שאומרת היועצת המשפטית, יש בזה המון שכל והיגיון

יהודה חשאי:  לא הולכים לתת ג'וב לבן אדם עם משכורת ל-20 שנה

יהודה חשאי:  בתפקידים מהסוג הזה, קחו את זה בחשבון שהערך המוסף של האישיות הציבורית, בדעה שהולכים להביא כאן אנשים בעלי ערך מאוד רציני במורשת של מרן

יהודה חשאי:  אנחנו לא צעירים

יהודה חשאי:  עבר עשר שנים

יהודה חשאי:  אנחנו נותנים לבן אדם עכשיו עוד עשר שנים

יהודה חשאי:  בעוד 20 שנה קשה מאוד יהיה למצוא אנשים, חוץ מהלימוד שזה מלווה אותנו לכל החיים, אבל עם ההיסטוריה של המורשת, הפוך, דווקא את האנשים הוותיקים והחזקים שחיים את זה, שמור אותם כמה שיותר בדבר הזה

יהודה חשאי:  אני חושב שלא צריכים לעשות כאן איזושהי הגבלה בנציגי ציבור, חמש פלוס חמש פלוס חמש

יהודה חשאי:  תנו להם, כי הערך המוסף שלהם הוא הדבר החשוב ביותר במקום הזה

תמי סלע: אני רק אגיד שני דברים, אם אפשר

תמי סלע:  נכון שאין משכורת אבל יש סמכות פה לקבל החלטות על חלוקת מלגות, על תקציבים לתמיכות, וזה דברים משמעותיים שאתה נותן ביד של מישהו שהוא נשאר בתפקיד ולא מאפשר תחלופה

תמי סלע:  יש לזה משמעות, וגם באמת שיש ערך לזה שהחוקים בתחום הזה הם הולכים באיזשהו מודל אחיד, וצריך סיבה טובה לחרוג פתאום ולייצר מודל אחר

יהודה חשאי: אז מקובל חמש פלוס חמש, אבל אני אומר, במקרים חריגים רשאי השר עם נימוקים מיוחדים לאפשר עוד הארכות קדנציה

יהודה חשאי:  לא לעשות הפסקה על פי חוק

יהודה חשאי:  תנו לפחות את האפשרות במקרים מיוחדים או במקרים שראה השר, עם נימוקים כן לאפשר להמשיך את זה

יהודה חשאי:  אני לא אומר אוטומט

יהודה חשאי:  אסור לפספס את האנשים האלה שיש להם את המשקל והערך הייחודי

חנן ארליך: אנחנו סבורים שראוי לשמר את המודל שמוצע פה במובן של תקופה אחת עם אפשרות לתקופה נוספת, הפסקה ואז לכל היותר עוד תקופה אחת

חנן ארליך:  התקופות שמנויות פה הן קצת ארוכות

חנן ארליך:  למעשה כבר עכשיו יש פה תקופת כהונה של מתוך 17 שנים, 15 שנים, שזה המון

תמי סלע: נכון

חנן ארליך: אנחנו היינו מבקשים אולי אפילו טיפה לצמצם, נניח ארבע פלוס ארבע, הפסקה של ארבע ועוד ארבע

יהודה חשאי: אם המינוי הוא לחמש שנים, איך אני מחזיר אותו אחרי שנתיים? את זה לא הבנתי עדיין אבל לא משנה

יהודה חשאי:  אם יש לו הפסקה של שנתיים, נכנס מישהו אחר לחמש, אז זה לא - - -      

יוסף טייב: אתה יכול להחליף

חנן ארליך: אתה מחליף

חנן ארליך:  הוא ממונה חמש ועוד חמש, יוצא להפסקה שנתיים - - -      

יהודה חשאי: אם זה שאני מכניס במקומו נכנס לחמש - - -      

חנן ארליך: אם הוא עזב או אם הועזב

יהודה חשאי: אם

חנן ארליך: בדרך כלל באמת עושים הפסקה שהיא לפי אורך הקדנציה

יהודה חשאי: זה לא כמו שאמרת, 17

חנן ארליך: גם 15 בתוך 20 שנה לצורך העניין, זה הרבה מאוד

יהודה חשאי: זה 12 מתוך 17, אם כבר

חנן ארליך: לא בהכרח

יהודה חשאי: חשוב לדעת, היושב-ראש, שהדעה של משרד המשפטים כפי שהיא עקבית פעם אחר פעם, גם רבנים ראשיים לערים, לכל המקומות, עשר שנים להפסיק

יהודה חשאי:  הדעה הזאת לא מתקבלת כי אנחנו חושבים שהערך המוסף של רבנים הוא לא הולך ונגמר אלא הולך ומשתבח

יהודה חשאי:  מעל גיל 70 בכלל זה הגיל הכי טוב שבעולם

חנן ארליך: נבחרי ציבור זה משהו אחר

יהודה חשאי: זה גם נבחר ציבור

חנן ארליך: לא, זה ממונים על ידי השר, לכן אנחנו גם רוצים להתאים למודל שקיים בכל המועצות, גם של תאגידים וגם מועצות ציבוריות, שהוא המודל שמסומן פה, בדרך כלל עם פחות שנים, שלוש או ארבע

חנן ארליך:  אפשר גם לחיות עם חמש/חמש והפסקה של חמש

חנן ארליך:  קצת ארוך מידי לטעמנו

יהודה חשאי: עם אישור מיוחד של השר - - - , ניתן יהיה למנות

יהודה חשאי:  זה מה שאני חושב

תמי סלע: אנחנו הצגנו את הדברים

תמי סלע:  אתם תקבלו החלטות

יוסף טייב: טוב, בואו נשאיר פתוח

יוסף טייב:  אני רוצה לשקול את מה שאתם מעלים, באישור מיוחד של השר

יוסף טייב:  אני רוצה לשקול את זה

חנן ארליך: אוקיי

תמי סלע: אני אגיד על זה שני דברים, אחד, שיש סעיפים שבהם גם מצב שהוגש כתב אישום או הוגשה קובלנה זה כבר מניעה מלמנות, ויש מצבים שבמצב כזה נותנים שיקול דעת פה בשיח עם יושב-ראש הוועדה, המציע גם במקרה הזה, מבקש ללכת על המודל השני, זאת אומרת שבמצב של כתב אישום או קובלנה יהיה שיקול דעת אבל לא מניעה מוחלטת

תמי סלע:  זה דבר אחד

תמי סלע:       דבר שני שבאמת עלה פה בדיון בשיחה המקדימה, שיהיה איזשהו נוהל מסודר לגבי אמות המידה והעבירות הרלוונטיות והנסיבות שלהן

יהודה חשאי: כן, גם לא אומרים מה התקופה שנגמר העבירה הפלילית או עבירת משמעת

יהודה חשאי:  עם כל הכבוד, אם עבר שבע שנים, האם אני בכלל עוד פעם מעלה את זה לפי החוקים החדשים? ראיתי כל מיני חוקים שיש

יהודה חשאי:  גם אחרי שבע ואחרי עשר ואחרי 15 שנה הבן אדם פסול לכל החיים

יהודה חשאי:  זה לא הגיוני

תמי סלע: זה לא פסול לכל החיים כי בכלל לא יהיה את המידע הזה

תמי סלע:  המידע הוא לפי התקופות של המחיקה וההתיישנות בחוק המידע הפלילי, ואם חלפו התקופות אז הוא באמת לא - - - 

תמי סלע:  יכול להיות שצריך לציין את זה

יהודה חשאי: אז אני חושש

יהודה חשאי:  כדאי שתבדקי את הכללים בנושא הזה ותיראי שהם כן חשופים וכן מסתכלים, במיוחד היום אחרי התיקון של החוק שיש שם איזה לקונה שאני הבנתי שגם כן כל מועצה - - - 

יהודה חשאי:  אני יכול לומר לך שממונה למועצה דתית, 25 שנה עבר ופותחים לו את זה על פי חוק והוא נותן תשובות

יהודה חשאי:  למה כל מינוי שהשר מעורב, פותחים את זה?     

תמי סלע: מאוד מוזר לי כי אני יודעת שבמיוחד אחרי התיקון - - -      

יהודה חשאי: לא מוזר

יהודה חשאי:  תבדקו אותי

תמי סלע: אני אבדוק

תמי סלע:  אני רק יודעת שבדיוק לזה נועדו התקופות שעוד קיצרו אותן

יהודה חשאי: לא, אחרי התיקון של גדעון סער יש שם איזה בעיה

יהודה חשאי:  גם אחרי 25 שנה עדיין בודקים

יהודה חשאי:  אני אומר לך דברים שאני נתקל במשרד כרגע

תמי סלע: אני אבדוק את זה

תמי סלע:  יכול להיות שזה לעניין מסוים, אבל ככלל כששוקלים מידע פלילי לכל מיני מינויים ותפקידים, אז זה כן לפי התקופות שיש בחוק, שזה ארבע או חמש שנים

יהודה חשאי: לא מכיר

תמי סלע: נבדוק את זה

יוסף טייב: יש לנו עוד סעיף אחד ואנחנו צריכים לסיים

תמי סלע: רק להשלים לגבי איזשהו נוהל

תמי סלע:  בדרך כלל אלה הכללים הרגילים שנובעים גם מחוק המידע הפלילי, שזה צריך להיות לפי אמות מידה ונהלים שהגורם ששוקל את המידע צריך לקבוע, אבל בדרך כלל לא כותבים את זה בחוק עצמו

תמי סלע:  זה לא שזה לא אפשרי אבל אני כן מציינת

תמי סלע:  כרגע זה לא צוין פה אלא בהערה

תמי סלע: פה זה בלי שיקול דעת

תמי סלע:           זה בלי שיקול דעת

תמי סלע:       סעיף (ד) זה מצב שבו זה צריך להיות בהודעה בכתב, שהשר מעביר מכהונתו

יהודה חשאי: תוך כדי הכהונה

תמי סלע: נכון

תמי סלע: פה זה ממש שיקול דעת לאחר התייעצות עם יושב-ראש המועצה הציבורית –      

תמי סלע: לפעמים מוסיפים גם ארבע בשנה

תמי סלע:  אם הוא יותר מארבע והוא נעדר מארבע, אז מוסיפים את זה גם

יהודה חשאי: אני מתנגד לסעיף הזה

יוסף טייב: מה הכוונה?     

יהודה חשאי: קודם כל צריכים לזכור, כבודו, שלא תתבלבל, רשאי זה חייב

יהודה חשאי:  זה לא שיקול דעת

יהודה חשאי:  זה מילים שהן כבר מזמן לא משחקות במשחק האמיתי

יהודה חשאי:  אני חושב שלא כל כתב אישום שישר מחליטים, האדם הולך הביתה, עבירת משמעת לצורך העניין, ישלחו הביתה

יהודה חשאי:  צריכים שיהיה שיקול דעת טיפה יותר רחב כאן

תמי סלע: הרשאי פה הוא בהחלט לא חייב

יהודה חשאי: רשאי לצערנו זה חייב היום

תמי סלע: פה אני לא מפרשת את ה"רשאי" כחייב

חנן ארליך: זה נוסח יחסית מקל

חנן ארליך:  ביחס למה שיש בתאגיד, בתאגיד זה בלי שיקול דעת בכלל, העניין הזה של עזיבת התפקיד, עוד לא הגענו לשם, במועצה הקודמת

תמי סלע: זה גם כך צריך לפעול

תמי סלע:  אפשר גם לקבוע את זה במפורש שיש נוהל שהוא אומר באיזה עבירות

תמי סלע:  זה לא בכל עבירה שהוגש כתב אישום

תמי סלע:  בוודאי שלא

תמי סלע:  בנסיבות מסוימות, וגם פה יש התייעצות עם יושב-ראש המועצה הציבורית, כלומר זה לא אוטומטי בכלל

תמי סלע:  יש סוגים של עבירות שהגשת כתב אישום בהן בהחלט מצדיקה שלפחות יהיה שיקול דעת והוא לא ימשיך לשמש בתפקיד כזה

יוסף טייב: אוקיי

יוסף טייב:      ברשותכם, אנחנו הגענו לסעיף 8, ניגוד עניינים

יוסף טייב:  אנחנו נמשיך בהמשך

יוסף טייב:  אני מאמין שזה יהיה בשבוע הבא, וכמובן הנקודות שעלו, אנחנו נבחן אותן ונחזור לפה עם תשובות

יוסף טייב:       ברשותכם, אני נועל את הדיון